# Uradni list L 268/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 268 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5815. oktober 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 268

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5815. oktober 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1844 z dne 13. julija 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 389/2013 v zvezi s tehničnim izvajanjem Kjotskega protokola po letu 2012 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1845 z dne 14. oktobra 2015 o določitvi obrestnih mer, ki se uporabljajo za izračun stroškov financiranja intervencijskih ukrepov v obliki odkupa, skladiščenja in prodaje zalog, za obračunsko leto 2016 EKJS | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1846 z dne 14. oktobra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 | 9 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1847 z dne 14. oktobra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 26 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/1848 z dne 5. oktobra 2015 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2015 | 28 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1849 z dne 13. oktobra 2015 o ukrepih za preprečevanje vnosa škodljivih organizmov v Unijo in njihovega širjenja v Uniji, kar zadeva nekatero zelenjavo s poreklom iz Gane
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 6858) | 33 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1844 z dne 13. julija 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 389/2013 v zvezi s tehničnim izvajanjem Kjotskega protokola po letu 2012 (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1845 z dne 14. oktobra 2015 o določitvi obrestnih mer, ki se uporabljajo za izračun stroškov financiranja intervencijskih ukrepov v obliki odkupa, skladiščenja in prodaje zalog, za obračunsko leto 2016 EKJS

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1846 z dne 14. oktobra 2015 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

9

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1847 z dne 14. oktobra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

26

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2015/1848 z dne 5. oktobra 2015 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2015

28

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/1849 z dne 13. oktobra 2015 o ukrepih za preprečevanje vnosa škodljivih organizmov v Unijo in njihovega širjenja v Uniji, kar zadeva nekatero zelenjavo s poreklom iz Gane
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 6858)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 6858)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 15.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 268/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1844

z dne 13. julija 2015

o spremembi Uredbe (EU) št. 389/2013 v zvezi s tehničnim izvajanjem Kjotskega protokola po letu 2012

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije ter o razveljavitvi Sklepa št. 280/2004/ES (1), ter zlasti člena 10(5) in (6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Konferenca pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) kot sestanek pogodbenic Kjotskega protokola je sprejela spremembo iz Dohe o vzpostavitvi drugega ciljnega obdobja Kjotskega protokola z začetkom 1. januarja 2013 in koncem 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: sprememba iz Dohe). Unija je odobrila spremembo iz Dohe s Sklepom Sveta (EU) 2015/1339 (2) (sklep o ratifikaciji). |
| --- | --- |

(1)

Konferenca pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) kot sestanek pogodbenic Kjotskega protokola je sprejela spremembo iz Dohe o vzpostavitvi drugega ciljnega obdobja Kjotskega protokola z začetkom 1. januarja 2013 in koncem 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: sprememba iz Dohe). Unija je odobrila spremembo iz Dohe s Sklepom Sveta (EU) 2015/1339 (2) (sklep o ratifikaciji).

| (2) | Potrebno tehnično izvajanje spremembe iz Dohe h Kjotskemu protokolu bi bilo treba zagotoviti v registru Unije in nacionalnih registrih Kjotskega protokola. Zagotoviti je treba tudi skladnost z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Odločbo št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter dosledno izvajanje mednarodno dogovorjenih zahtev v zvezi z obračunavanjem za optimalno preglednost in zagotovitev natančnosti obračunavanja AAU, RMU, ERU, CER, tCER in ICER Unije ter držav članic, ob hkratnem izogibanju, kolikor je to mogoče, upravnim bremenom in stroškom, vključno s tistimi, ki se nanašajo na delež prihodka, razvoj IT in vzdrževanje. |
| --- | --- |

(2)

Potrebno tehnično izvajanje spremembe iz Dohe h Kjotskemu protokolu bi bilo treba zagotoviti v registru Unije in nacionalnih registrih Kjotskega protokola. Zagotoviti je treba tudi skladnost z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter Odločbo št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter dosledno izvajanje mednarodno dogovorjenih zahtev v zvezi z obračunavanjem za optimalno preglednost in zagotovitev natančnosti obračunavanja AAU, RMU, ERU, CER, tCER in ICER Unije ter držav članic, ob hkratnem izogibanju, kolikor je to mogoče, upravnim bremenom in stroškom, vključno s tistimi, ki se nanašajo na delež prihodka, razvoj IT in vzdrževanje.

| (3) | Ko bo začela veljati sprememba iz Dohe, bodo morale Unija in države članice v svojih ustreznih registrih Kjotskega protokola izdati enote dodeljene količine (AAU), ki so enake njihovi dodeljeni količini v skladu s sklepom o ratifikaciji in dodati morebitne količine, ki so posledica uporabe člena 3(7bis) Kjotskega protokola. |
| --- | --- |

(3)

Ko bo začela veljati sprememba iz Dohe, bodo morale Unija in države članice v svojih ustreznih registrih Kjotskega protokola izdati enote dodeljene količine (AAU), ki so enake njihovi dodeljeni količini v skladu s sklepom o ratifikaciji in dodati morebitne količine, ki so posledica uporabe člena 3(7bis) Kjotskega protokola.

| (4) | Po vsaki prilagoditvi navzgor državi članici dodeljenih letnih emisij na podlagi člena 10 Odločbe št. 406/2009/ES ali člena 27 Uredbe (EU) št. 525/2013 je možno, da bi morala država članica pridobiti dodatne AAU na koncu drugega ciljnega obdobja, če je te dodatne dodeljene letne emisije uporabila za pokritje svojih emisij na podlagi Odločbe št. 406/2009/ES ali jih je prenesla na drugo državo članico. Zadevna država članica lahko tudi uporabi svojo rezervo presežka prejšnjega obdobja iz člena 3(13b) Uredbe (EU) št. 525/2013, če so njene emisije višje od dodeljene količine. Za kakršno koli pridobitev AAU, ki bi s tem nastala, bi se uporabljal delež prihodka ob prvem mednarodnem prenosu AAU iz člena 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013. Kadar je to ustrezno, takšne okoliščine lahko štejejo za neskladnosti glede obračunavanja pri usklajevanju izvajanja zakonodaje Unije s pravili, dogovorjenimi na podlagi Kjotskega protokola v smislu člena 10(7) Uredbe (EU) št. 525/2013. |
| --- | --- |

(4)

Po vsaki prilagoditvi navzgor državi članici dodeljenih letnih emisij na podlagi člena 10 Odločbe št. 406/2009/ES ali člena 27 Uredbe (EU) št. 525/2013 je možno, da bi morala država članica pridobiti dodatne AAU na koncu drugega ciljnega obdobja, če je te dodatne dodeljene letne emisije uporabila za pokritje svojih emisij na podlagi Odločbe št. 406/2009/ES ali jih je prenesla na drugo državo članico. Zadevna država članica lahko tudi uporabi svojo rezervo presežka prejšnjega obdobja iz člena 3(13b) Uredbe (EU) št. 525/2013, če so njene emisije višje od dodeljene količine. Za kakršno koli pridobitev AAU, ki bi s tem nastala, bi se uporabljal delež prihodka ob prvem mednarodnem prenosu AAU iz člena 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013. Kadar je to ustrezno, takšne okoliščine lahko štejejo za neskladnosti glede obračunavanja pri usklajevanju izvajanja zakonodaje Unije s pravili, dogovorjenimi na podlagi Kjotskega protokola v smislu člena 10(7) Uredbe (EU) št. 525/2013.

| (5) | Klirinški postopek ob koncu drugega ciljnega obdobja Kjotskega protokola bi bilo treba izvesti za zagotovitev poravnave AAU-ali kakršnih koli neto prenosov dodeljenih letnih emisij v skladu z Odločbo št. 406/2009/ES. |
| --- | --- |

(5)

Klirinški postopek ob koncu drugega ciljnega obdobja Kjotskega protokola bi bilo treba izvesti za zagotovitev poravnave AAU-ali kakršnih koli neto prenosov dodeljenih letnih emisij v skladu z Odločbo št. 406/2009/ES.

| (6) | V skladu s členom 11a Direktive 2003/87/ES lahko operaterji zrakoplovov in nepremičnih naprav zamenjajo CER in ERU za pravice do emisij. Izmenjane CER in ERU, ki veljajo za prvo ciljno obdobje Kjotskega protokola, lahko potencialno zastopajo emisije v EU ETS v drugem ciljnem obdobju. Ker sprememba iz Dohe določa omejitve za prenos CER in ERU iz prvega v drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola, bi morale države članice prenesti na Unijo ustrezno število AAU, ki veljajo za prvo ciljno obdobje za kritje teh potencialnih emisij, Unija pa bi morala na države članice prenesti ustrezne CER in ERU, ki veljajo za prvo ciljno obdobje Kjotskega protokola, prejete od nepremičnih naprav in operaterjev zrakoplovov v zameno za pravice do emisij. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 11a Direktive 2003/87/ES lahko operaterji zrakoplovov in nepremičnih naprav zamenjajo CER in ERU za pravice do emisij. Izmenjane CER in ERU, ki veljajo za prvo ciljno obdobje Kjotskega protokola, lahko potencialno zastopajo emisije v EU ETS v drugem ciljnem obdobju. Ker sprememba iz Dohe določa omejitve za prenos CER in ERU iz prvega v drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola, bi morale države članice prenesti na Unijo ustrezno število AAU, ki veljajo za prvo ciljno obdobje za kritje teh potencialnih emisij, Unija pa bi morala na države članice prenesti ustrezne CER in ERU, ki veljajo za prvo ciljno obdobje Kjotskega protokola, prejete od nepremičnih naprav in operaterjev zrakoplovov v zameno za pravice do emisij.

| (7) | Uredbo Komisije (EU) št. 389/2013 (5) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo Komisije (EU) št. 389/2013 (5) bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ta uredba bi nujno morala začeti veljati čim prej, saj je treba izvajati prehodne prenose pred koncem dodatnega obdobja za izpolnitev zavez na podlagi prvega ciljnega obdobja Kjotskega protokola iz člena 11(2) Uredbe (EU) št. 525/2013. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba bi nujno morala začeti veljati čim prej, saj je treba izvajati prehodne prenose pred koncem dodatnega obdobja za izpolnitev zavez na podlagi prvega ciljnega obdobja Kjotskega protokola iz člena 11(2) Uredbe (EU) št. 525/2013.

| (9) | Ta uredba bi se morala uporabljati od datuma začetka veljavnosti spremembe iz Dohe h Kjotskemu protokolu, razen v delu, v katerem določa prehodne prenose – |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba bi se morala uporabljati od datuma začetka veljavnosti spremembe iz Dohe h Kjotskemu protokolu, razen v delu, v katerem določa prehodne prenose –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 389/2013 se spremeni:

| 1. | vstavi se naslednji člen 73a:
  „Člen 73a
  Prenosi CER in ERU, izmenjanih v EU ETS
  1.   Centralni administrator obvesti vsakega nacionalnega administratorja o številu CER in ERU, ki veljajo za prvo ciljno obdobje, prenesene v skladu s členom 60 z računov upravljavca in računov operaterjev zrakoplovov, ki jih upravlja zadevna država članica. Centralni administrator temu številu prišteje del števila CER in ERU, ki veljajo za prvo ciljno obdobje, prenesene v skladu s členom 60 z računov upravljavcev in računov operaterjev zrakoplovov, ki jih upravljajo države članice brez registra KP v prvem ciljnem obdobju, sorazmerno z zadevnimi številčnimi omejitvami za države članice glede prenosa CER in ERU iz prvega v drugo ciljno obdobje.
  2.   Pred koncem dodatnega obdobja za izpolnitev zavez iz prvega ciljnega obdobja Kjotskega protokola iz člena 11(2) Uredbe (EU) št. 525/2013 centralni administrator z računov za mednarodne dobropise v EU prenese na vsak posamezni nacionalni register KP število CER in ERU, ki veljajo za prvo ciljno obdobje in ki so enaki skupnemu številu, določenemu v skladu z odstavkom 1 tega člena.
  3.   Centralni administrator zagotovi, da EUTL preprečuje vse transakcije prenesenih enot v skladu z odstavkom 1, z izjemo:






  (a) | preklica enot v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013; |
| --- | --- | --- |

1.

vstavi se naslednji člen 73a:

„Člen 73a

Prenosi CER in ERU, izmenjanih v EU ETS

1.   Centralni administrator obvesti vsakega nacionalnega administratorja o številu CER in ERU, ki veljajo za prvo ciljno obdobje, prenesene v skladu s členom 60 z računov upravljavca in računov operaterjev zrakoplovov, ki jih upravlja zadevna država članica. Centralni administrator temu številu prišteje del števila CER in ERU, ki veljajo za prvo ciljno obdobje, prenesene v skladu s členom 60 z računov upravljavcev in računov operaterjev zrakoplovov, ki jih upravljajo države članice brez registra KP v prvem ciljnem obdobju, sorazmerno z zadevnimi številčnimi omejitvami za države članice glede prenosa CER in ERU iz prvega v drugo ciljno obdobje.

2.   Pred koncem dodatnega obdobja za izpolnitev zavez iz prvega ciljnega obdobja Kjotskega protokola iz člena 11(2) Uredbe (EU) št. 525/2013 centralni administrator z računov za mednarodne dobropise v EU prenese na vsak posamezni nacionalni register KP število CER in ERU, ki veljajo za prvo ciljno obdobje in ki so enaki skupnemu številu, določenemu v skladu z odstavkom 1 tega člena.

3.   Centralni administrator zagotovi, da EUTL preprečuje vse transakcije prenesenih enot v skladu z odstavkom 1, z izjemo:

(a)

preklica enot v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013;

| (b) | umika enot iz obtoka v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 525/2013; |
| --- | --- |

(b)

umika enot iz obtoka v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 525/2013;

| (c) | prenosa enot iz prvega v drugo ciljno obdobje v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013; |
| --- | --- |

(c)

prenosa enot iz prvega v drugo ciljno obdobje v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013;

| (d) | prenosa enot znotraj enega registra KP. |
| --- | --- |

(d)

prenosa enot znotraj enega registra KP.

4.   Nemudoma po izvedenem prenosu v skladu z odstavkom 2 vsak nacionalni administrator prenese število AAU na ustrezno pogodbenico z računom v registru Unije, ki je enako številu dobropisov, ki so bili vrnjeni državi članici v skladu z odstavkom 2.“;

| 2. | vstavijo se naslednji členi 73b do 73g:
  „Člen 73b
  Izdaja in deponiranje AAU
  1.   Pred transakcijo o umiku iz obtoka v skladu s členom 11(3) Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) centralni administrator:






  (a) | izda število AAU, ki je enako dodeljeni količini Unije, določeni v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1339 (7) na račun EU AAU v registru Unije; |
| --- | --- | --- |

2.

vstavijo se naslednji členi 73b do 73g:

„Člen 73b

Izdaja in deponiranje AAU

1.   Pred transakcijo o umiku iz obtoka v skladu s členom 11(3) Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) centralni administrator:

(a)

izda število AAU, ki je enako dodeljeni količini Unije, določeni v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2015/1339 (7) na račun EU AAU v registru Unije;

| (b) | nemudoma prenese število AAU, ki je enako številu splošnih pravic do emisij, določenemu v skladu s Sklepom Komisije 2010/634/EU (8) z računa EU AAU na depozitni račun ETS AAU v registru Unije. |
| --- | --- |

(b)

nemudoma prenese število AAU, ki je enako številu splošnih pravic do emisij, določenemu v skladu s Sklepom Komisije 2010/634/EU (8) z računa EU AAU na depozitni račun ETS AAU v registru Unije.

2.   Najpozneje tri mesece po zaprtju računa za skladnost z OPP za leto 2020 v skladu s členom 31 vsak nacionalni administrator:

| (a) | izda število AAU, ki je enako dodeljeni količini za državo članico nacionalnega administratorja, določeni v skladu s sklepom o ratifikaciji na računu pogodbenice v njenem registru KP; |
| --- | --- |

(a)

izda število AAU, ki je enako dodeljeni količini za državo članico nacionalnega administratorja, določeni v skladu s sklepom o ratifikaciji na računu pogodbenice v njenem registru KP;

| (b) | nemudoma prenese število AAU, ki je enako skupnemu številu AEA, ki ustreza dodeljenim letnim emisijam za državo članico nacionalnega administratorja za vsa leta v skladu s členom 3(2) Odločbe št. 406/2009/ES, kot je bilo določeno pred kakršno koli spremembo v skladu s členom 27(2) Uredbe (EU) št. 525/2013, z računa pogodbenice na depozitni račun AAU po OPP v svojem registru KP. |
| --- | --- |

(b)

nemudoma prenese število AAU, ki je enako skupnemu številu AEA, ki ustreza dodeljenim letnim emisijam za državo članico nacionalnega administratorja za vsa leta v skladu s členom 3(2) Odločbe št. 406/2009/ES, kot je bilo določeno pred kakršno koli spremembo v skladu s členom 27(2) Uredbe (EU) št. 525/2013, z računa pogodbenice na depozitni račun AAU po OPP v svojem registru KP.

3.   Pred zaključkom klirinških postopkov v skladu s členom 73f centralni administrator zagotovi, da EUTL preprečuje vse transakcije AAU z depozitnega računa ETS AAU ali z depozitnih računov AAU po OPP z izjemo:

| (a) | preklica ali prenosa števila AAU, ki je manjše ali enako številu prenesenih AEA na račun za izbris po OPP v skladu s členom 88(2); |
| --- | --- |

(a)

preklica ali prenosa števila AAU, ki je manjše ali enako številu prenesenih AEA na račun za izbris po OPP v skladu s členom 88(2);

| (b) | umika iz obtoka števila AAU v skladu s členom 11(3) Uredbe (EU) št. 525/2013, ki je enako številu prenesenih AEA na račun za izbris po OPP v skladu s členom 31(4) te uredbe, ki ustreza količini emisij toplogrednih plinov, vpisanih na računu za skladnost z OPP v skladu s členom 77 te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

umika iz obtoka števila AAU v skladu s členom 11(3) Uredbe (EU) št. 525/2013, ki je enako številu prenesenih AEA na račun za izbris po OPP v skladu s členom 31(4) te uredbe, ki ustreza količini emisij toplogrednih plinov, vpisanih na računu za skladnost z OPP v skladu s členom 77 te uredbe;

| (c) | preklica ali prenosa števila AAU, ki je manjše ali enako številu prenesenih AEA na račun za izbris po OPP v skladu s členom 31(4) te uredbe, ki presega količino emisij toplogrednih plinov, vpisanih na računu za skladnost z OPP v skladu s členom 77 te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

preklica ali prenosa števila AAU, ki je manjše ali enako številu prenesenih AEA na račun za izbris po OPP v skladu s členom 31(4) te uredbe, ki presega količino emisij toplogrednih plinov, vpisanih na računu za skladnost z OPP v skladu s členom 77 te uredbe;

| (d) | prenosov, ki se zahtevajo za namene klirinških postopkov v skladu s členom 73f; |
| --- | --- |

(d)

prenosov, ki se zahtevajo za namene klirinških postopkov v skladu s členom 73f;

| (e) | pretvorbe AAU v ERU, pod pogojem, da je število AEA enako številu AAU, ki jih je treba pretvoriti, z dodanim številom ERU, ki se zahtevajo za dajatev iz naslova deleža prihodka iz člena 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013, preneseno na račun za izbris po OPP v skladu s členom 31(4) te uredbe. |
| --- | --- |

(e)

pretvorbe AAU v ERU, pod pogojem, da je število AEA enako številu AAU, ki jih je treba pretvoriti, z dodanim številom ERU, ki se zahtevajo za dajatev iz naslova deleža prihodka iz člena 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013, preneseno na račun za izbris po OPP v skladu s členom 31(4) te uredbe.

Člen 73c

Prenos in uporaba enot

1.   Centralni administrator zagotovi, da EUTL preprečuje transakcije, ki vključujejo CER, ERU, tCER in lCER, ki so bile uporabljene v skladu s členom 81, z izjemo:

| (a) | prenosa enot z računa za skladnost z OPP v register Unije na zadevni register KP države članice v skladu s členom 31(3); |
| --- | --- |

(a)

prenosa enot z računa za skladnost z OPP v register Unije na zadevni register KP države članice v skladu s členom 31(3);

| (b) | umika enot iz obtoka v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 525/2013; |
| --- | --- |

(b)

umika enot iz obtoka v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 525/2013;

| (c) | prenosa enot iz prvega v drugo ciljno obdobje v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013. |
| --- | --- |

(c)

prenosa enot iz prvega v drugo ciljno obdobje v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013.

2.   Po zaključenem prenosu enot iz prvega v drugo ciljno obdobje v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013 centralni administrator zagotovi, da EUTL preprečuje uporabo CER, ERU, tCER ali lCER v skladu s členom 81 te uredbe, razen če so navedene enote veljavne za drugo ciljno obdobje Kjotskega protokola.

Člen 73d

Preklic enot

1.   Po zaključenem prenosu enot iz prvega v drugo ciljno obdobje v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013 centralni administrator prekliče vse preostale CER in ERU na rezervnem računu za predaje v letalstvu.

2.   Po zaključenem prenosu enot iz prvega v drugo ciljno obdobje v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013 centralni administrator od nacionalnih administratorjev zahteva preklic CER in ERU, ki veljajo za prvo ciljno obdobje Kjotskega protokola in se nahajajo na računih ETS, ki jih upravljajo v registru Unije ali jih prekliče sam.

Člen 73e

Umik enot iz obtoka

Če emisije, zajete v Direktivi 2003/87/ES, presegajo dodeljeno količino Unije, določeno v skladu s sklepom o ratifikaciji, centralni administrator umakne AAU z računa EU PPSR.

Člen 73f

Prenos znotraj registra Unije

Centralni administrator prenese vse AAU z osrednjega klirinškega računa ETS in AAU, prenesene v skladu s členom 73a(4) te uredbe, na račun EU PPSR, vzpostavljen v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013.

Člen 73g

Klirinški postopki

1.   V šestih mesecih po zaprtju računa za skladnost z OPP za leto 2020 v skladu s členom 31 centralni administrator izračuna klirinško vrednost za vsako državo članico, tako da odšteje neto prenose AEA od neto pridobitev AEA med državami članicami v obdobju 2013–2020.

2.   Kadar ima država članica negativno klirinško vrednost v skladu z odstavkom 1, zadevni nacionalni administrator prenese število AAU, ki je enako klirinški vrednosti depozitnega računa za AAU po OPP države članice na osrednji klirinški račun za OPP.

3.   Kadar ima država članica pozitivno klirinško vrednost v skladu z odstavkom 1 in po zaključku vseh prenosov v skladu z odstavkom 2, centralni administrator prenese število AAU, ki je enako klirinški vrednosti, na račun pogodbenice zadevne države članice.

4.   Pred izvedbo prenosa iz odstavka 2 tega člena zadevni nacionalni administrator najprej prenese število AAU, ki se zahtevajo za delež prihodka, uporabljen za prve mednarodne prenose AAU v skladu s členom 10(1) Uredbe (EU) št. 525/2013.

(6)  Uredba (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije ter o razveljavitvi Sklepa št. 280/2004/ES (UL L 165, 18.6.2013, str. 13)."

(7)  Sklep Sveta (EU) 2015/1339 z dne 13. julija 2015 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, spremembe iz Dohe Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja in skupnem izpolnjevanju obveznosti v okviru te spremembe (UL L 207, 4.8.2015, str. 1)."

(8)  Sklep Komisije 2010/634/EU z dne 22. oktobra 2010 o prilagoditvi skupne količine pravic za Unijo, ki jih je treba izdati v okviru sistema za trgovanje z emisijami EU za leto 2013, in razveljavitvi Sklepa 2010/384/EU (UL L 279, 23.10.2010, str. 34).“;"

| 3. | Priloga I se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Priloga I se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Vendar pa se člen 1(2) in (3) uporablja od datuma, ko Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi sporočilo o začetku veljavnosti spremembe iz Dohe h Kjotskemu protokolu.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 165, 18.6.2013, str. 13.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2015/1339 z dne 13. julija 2015 o sklenitvi, v imenu Evropske unije, spremembe iz Dohe Kjotskega protokola k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja in skupnem izpolnjevanju obveznosti v okviru te spremembe (UL L 207, 4.8.2015, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

3

(4)  Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (UL L 140, 5.6.2009, str. 136).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) št. 389/2013 z dne 2. maja 2013 o določitvi registra Unije v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter odločbama št. 280/2004/ES in št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 920/2010 in (EU) št. 1193/2011 (UL L 122, 3.5.2013, str. 1).

5

---

PRILOGA

V Prilogi I k Uredbi (EU) št. 389/2013 se v delu V „Računi KP v združenem sistemu evropskih registrov“ preglednice I-I dodajo naslednje vrstice:

| Ime vrste računa | Imetnik računa | Administrator računa | Število računov te vrste | Nekjotske enote | Kjotske enote |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| pravice do emisije | AEA | AAU | CER | ERU | lCER/tCER | RMU/ERU iz RMU |
| splošne pravice | pravice za letalstvo |
| V.   Računi KP v združenem sistemu evropskih registrov |
| „Račun EU AAU | EU | centralni administrator | 1 | ne | ne | ne | da | ne | ne | ne | ne |
| Depozitni račun OPP AAU | država članica | administrator registra KP | 1 na register | ne | ne | ne | da | ne | ne | ne | ne |
| Rezervni račun za predaje v letalstvu | EU | centralni administrator | 1 | ne | ne | ne | da | da | da | ne | ne |
| Račun PPSR | pogodbenica Kjotskega protokola | administrator registra KP (v registru Unije: centralni administrator) | 1 na register | ne | ne | ne | da | ne | ne | ne | ne |
| Osrednji klirinški račun OPP | EU | centralni administrator | 1 | ne | ne | ne | da | ne | ne | ne | ne“ |

Ime vrste računa

Imetnik računa

Administrator računa

Število računov te vrste

Nekjotske enote

Kjotske enote

pravice do emisije

AEA

AAU

CER

ERU

lCER/tCER

RMU/ERU iz RMU

splošne pravice

pravice za letalstvo

Računi KP v združenem sistemu evropskih registrov

„Račun EU AAU

EU

centralni administrator

1

ne

ne

ne

da

ne

ne

ne

ne

Depozitni račun OPP AAU

država članica

administrator registra KP

1 na register

ne

ne

ne

da

ne

ne

ne

ne

Rezervni račun za predaje v letalstvu

EU

centralni administrator

1

ne

ne

ne

da

da

da

ne

ne

Račun PPSR

pogodbenica Kjotskega protokola

administrator registra KP (v registru Unije: centralni administrator)

1 na register

ne

ne

ne

da

ne

ne

ne

ne

Osrednji klirinški račun OPP

EU

centralni administrator

1

ne

ne

ne

da

ne

ne

ne

ne“

---

| 15.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 268/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 268/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1845

z dne 14. oktobra 2015

o določitvi obrestnih mer, ki se uporabljajo za izračun stroškov financiranja intervencijskih ukrepov v obliki odkupa, skladiščenja in prodaje zalog, za obračunsko leto 2016 EKJS

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1) ter zlasti člena 20(1) in (4) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za kmetijske sklade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3(1)(a) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 906/2014 (2) določa, da se izdatki za finančne stroške, ki so jih države članice imele pri mobilizaciji sredstev za odkup proizvodov, določijo v skladu s pravili iz Priloge I k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3(1)(a) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 906/2014 (2) določa, da se izdatki za finančne stroške, ki so jih države članice imele pri mobilizaciji sredstev za odkup proizvodov, določijo v skladu s pravili iz Priloge I k navedeni uredbi.

| (2) | Točka I.1 Priloge I k Delegirani uredbi (EU) št. 906/2014 določa, da se zneski zadevnih finančnih stroškov izračunajo na osnovi enotne obrestne mere za Unijo, ki jo določi Komisija na začetku vsakega obračunskega leta. Ta enotna obrestna mera ustreza povprečju obrestnih mer Euribor za trimesečni in dvanajstmesečni terminski tečaj, evidentiranih v šestmesečnem referenčnem obdobju, ki ga določi Komisija, pred obvestilom držav članic iz prvega odstavka točke I.2 navedene priloge, ponderiranih z eno tretjino oziroma dvema tretjinama. |
| --- | --- |

(2)

Točka I.1 Priloge I k Delegirani uredbi (EU) št. 906/2014 določa, da se zneski zadevnih finančnih stroškov izračunajo na osnovi enotne obrestne mere za Unijo, ki jo določi Komisija na začetku vsakega obračunskega leta. Ta enotna obrestna mera ustreza povprečju obrestnih mer Euribor za trimesečni in dvanajstmesečni terminski tečaj, evidentiranih v šestmesečnem referenčnem obdobju, ki ga določi Komisija, pred obvestilom držav članic iz prvega odstavka točke I.2 navedene priloge, ponderiranih z eno tretjino oziroma dvema tretjinama.

| (3) | Če v skladu z drugim odstavkom točke I.2 Priloge I k Delegirani uredbi (EU) št. 906/2014 država članica ne sporoči obrestne mere na obrazcu in do roka, določenega v prvem odstavku navedene točke, se šteje, da je obrestna mera navedene države članice 0 %. Če država članica izjavi, da v referenčnem obdobju ni imela nobenih stroškov obresti, ker v navedenem obdobju ni javno skladiščila kmetijskih proizvodov, Komisija določi navedeno obrestno mero v skladu s tretjim odstavkom navedene točke. |
| --- | --- |

(3)

Če v skladu z drugim odstavkom točke I.2 Priloge I k Delegirani uredbi (EU) št. 906/2014 država članica ne sporoči obrestne mere na obrazcu in do roka, določenega v prvem odstavku navedene točke, se šteje, da je obrestna mera navedene države članice 0 %. Če država članica izjavi, da v referenčnem obdobju ni imela nobenih stroškov obresti, ker v navedenem obdobju ni javno skladiščila kmetijskih proizvodov, Komisija določi navedeno obrestno mero v skladu s tretjim odstavkom navedene točke.

| (4) | V skladu s točko I.3 Priloge I k Delegirani uredbi (EU) št. 906/2014 se obrestna mera, določena na podlagi točke I.2 navedene priloge, primerja z enotno obrestno mero, določeno na podlagi točke I.1 navedene priloge. Obrestna mera, ki velja za vsako državo članico, je nižja obrestna mera teh dveh obrestnih mer. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s točko I.3 Priloge I k Delegirani uredbi (EU) št. 906/2014 se obrestna mera, določena na podlagi točke I.2 navedene priloge, primerja z enotno obrestno mero, določeno na podlagi točke I.1 navedene priloge. Obrestna mera, ki velja za vsako državo članico, je nižja obrestna mera teh dveh obrestnih mer.

| (5) | Glede na to, da ni bilo nobenih kmetijskih proizvodov v javnem skladiščenju v šestmesečnem referenčnem obdobju, določenem od januarja do junija 2015 in katero Komisija šteje za reprezentativno, kar zadeva dejavnosti javnega skladiščenja, se od držav članic niso zahtevala obvestila v skladu s prvim odstavkom točke I.2 Priloge I k Delegirani uredbi (EU) št. 906/2014. |
| --- | --- |

(5)

Glede na to, da ni bilo nobenih kmetijskih proizvodov v javnem skladiščenju v šestmesečnem referenčnem obdobju, določenem od januarja do junija 2015 in katero Komisija šteje za reprezentativno, kar zadeva dejavnosti javnega skladiščenja, se od držav članic niso zahtevala obvestila v skladu s prvim odstavkom točke I.2 Priloge I k Delegirani uredbi (EU) št. 906/2014.

| (6) | Obrestne mere za obračunsko leto 2016 EKJS bi bilo treba določiti ob upoštevanju navedenih različnih dejavnikov – |
| --- | --- |

(6)

Obrestne mere za obračunsko leto 2016 EKJS bi bilo treba določiti ob upoštevanju navedenih različnih dejavnikov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za izdatke za finančne stroške, ki so jih države članice imele pri mobilizaciji sredstev za odkup intervencijskih proizvodov, nastale v obračunskem letu 2016 Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), se obrestne mere iz Priloge I k Delegirani uredbi (EU) št. 906/2014 ob uporabi člena 3(1)(a) navedene uredbe določijo na enotno obrestno mero 0,1 %.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. oktobra 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 906/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z odhodki za javno intervencijo (UL L 255, 28.8.2014, str. 1).

2

---

| 15.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 268/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 268/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1846

z dne 14. oktobra 2015

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 703/2009 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („Kitajska“). |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 703/2009 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („Kitajska“).

| (2) | Uvedeni ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem s stopnjo preostale dajatve v višini 24 %, ena skupina družb (Valin Group) pa je prejela individualno stopnjo dajatve v višini 7,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Uvedeni ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem s stopnjo preostale dajatve v višini 24 %, ena skupina družb (Valin Group) pa je prejela individualno stopnjo dajatve v višini 7,9 %.

2.   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (3) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku (3) veljavnih protidampinških ukrepov je Komisija prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (3) veljavnih protidampinških ukrepov je Komisija prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (4) | Zahtevek je 29. aprila 2014 vložilo Evropsko jeklarsko združenje („Eurofer“ ali „vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje valjane žice v Uniji. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek je 29. aprila 2014 vložilo Evropsko jeklarsko združenje („Eurofer“ ali „vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje valjane žice v Uniji.

| (5) | Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.

3.   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (6) | Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 2. avgusta 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 2. avgusta 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

4.   Preiskava

4.1   Ustrezni obdobji, zajeti v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa

| (7) | Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2013 do 30. junija 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(7)

Preiskava glede verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2013 do 30. junija 2014 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

4.2   Strani, ki jih zadevata preiskava in vzorčenje

| (8) | Komisija je uradno obvestila vložnika, proizvajalce izvoznike in uvoznike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike zadevne države izvoznice o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je uradno obvestila vložnika, proizvajalce izvoznike in uvoznike, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike zadevne države izvoznice o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa.

| (9) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Ena zainteresirana stran je zahtevala zaslišanje pred službami Komisije, ki je potekalo 20. marca 2015. |
| --- | --- |

(9)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Ena zainteresirana stran je zahtevala zaslišanje pred službami Komisije, ki je potekalo 20. marca 2015.

| (10) | Zaradi očitno velikega števila kitajskih proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov v Uniji je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi očitno velikega števila kitajskih proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov v Uniji je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (11) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala reprezentativni vzorec, so bili kitajski proizvajalci izvozniki in nepovezani uvozniki pozvani, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala reprezentativni vzorec, so bili kitajski proizvajalci izvozniki in nepovezani uvozniki pozvani, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku.

| (12) | Stik je bil vzpostavljen s 45 znanimi kitajskimi proizvajalci izvozniki, vendar se nobeden od njih ni javil in izpolnil obrazca za vzorčenje. Zato vzorčenje ni bilo uporabljeno. |
| --- | --- |

(12)

Stik je bil vzpostavljen s 45 znanimi kitajskimi proizvajalci izvozniki, vendar se nobeden od njih ni javil in izpolnil obrazca za vzorčenje. Zato vzorčenje ni bilo uporabljeno.

| (13) | Zaradi pomanjkanja sodelovanja je Komisija obvestila kitajske organe, da se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabijo najboljša razpoložljiva dejstva. Komisija od kitajskih organov ni prejela nobenih pripomb ali zahtevkov za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi pomanjkanja sodelovanja je Komisija obvestila kitajske organe, da se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe uporabijo najboljša razpoložljiva dejstva. Komisija od kitajskih organov ni prejela nobenih pripomb ali zahtevkov za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje.

| (14) | Stik je bil vzpostavljen z 9 znanimi nepovezanimi uvozniki. Nihče se ni javil in izpolnil obrazca za vzorčenje. |
| --- | --- |

(14)

Stik je bil vzpostavljen z 9 znanimi nepovezanimi uvozniki. Nihče se ni javil in izpolnil obrazca za vzorčenje.

| (15) | Na začetni stopnji preiskave je s Komisijo sodelovalo 28 proizvajalcev/skupin proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 70 % proizvodnje valjane žice v OPP v Uniji. Zaradi velikega števila sodelujočih proizvajalcev je Komisija uporabila vzorčenje. Komisija je izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati, pri čemer je upoštevala tudi geografsko porazdeljenost in zagotovila, da so bile v zadostni meri vključene različne vrste izdelkov. Prvotno izbrani vzorec je sestavljalo šest družb, ki predstavljajo 44,2 % proizvodnje, namenjene prostemu trgu. |
| --- | --- |

(15)

Na začetni stopnji preiskave je s Komisijo sodelovalo 28 proizvajalcev/skupin proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 70 % proizvodnje valjane žice v OPP v Uniji. Zaradi velikega števila sodelujočih proizvajalcev je Komisija uporabila vzorčenje. Komisija je izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati, pri čemer je upoštevala tudi geografsko porazdeljenost in zagotovila, da so bile v zadostni meri vključene različne vrste izdelkov. Prvotno izbrani vzorec je sestavljalo šest družb, ki predstavljajo 44,2 % proizvodnje, namenjene prostemu trgu.

4.3   Vprašalniki in preveritveni pregledi

| (16) | Vprašalniki so bili poslani 6 vzorčenim proizvajalcem Unije in 2 proizvajalcema v potencialno primerljivih državah, ki so pristali na sodelovanje. |
| --- | --- |

(16)

Vprašalniki so bili poslani 6 vzorčenim proizvajalcem Unije in 2 proizvajalcema v potencialno primerljivih državah, ki so pristali na sodelovanje.

| (17) | Izpolnjene vprašalnike je poslalo 6 vzorčenih proizvajalcev Unije in 2 proizvajalca iz potencialno primerljivih držav. |
| --- | --- |

(17)

Izpolnjene vprašalnike je poslalo 6 vzorčenih proizvajalcev Unije in 2 proizvajalca iz potencialno primerljivih držav.

| (18) | Preveritveni pregledi so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci Unije:






  — | ArcelorMittal Hamburg GmbH, Nemčija |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Preveritveni pregledi so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci Unije:

—

ArcelorMittal Hamburg GmbH, Nemčija

| — | Global Steel Wire SA, Španija |
| --- | --- |

—

Global Steel Wire SA, Španija

| — | Moravia Steel AS, Češka |
| --- | --- |

—

Moravia Steel AS, Češka

| — | RIVA Acier SA, Francija |
| --- | --- |

—

RIVA Acier SA, Francija

| — | Saarstahl AG, Nemčija |
| --- | --- |

—

Saarstahl AG, Nemčija

| — | Tata Steel UK Ltd, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd, Združeno kraljestvo

| (b) | proizvajalec iz primerljive države:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Turčija |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalec iz primerljive države:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Turčija

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (19) | Izdelek, ki se pregleduje, je enak izdelku, ki ga zajema prvotna raziskava, tj. žica, vroče valjana, v ohlapnih kolobarjih, iz železa, nelegiranega jekla ali legiranega jekla, razen iz nerjavnega jekla („valjana žica“ ali „zadevni izdelek“), s poreklom s Kitajske, ki se trenutno uvršča pod oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 in 7227 90 95. |
| --- | --- |

(19)

Izdelek, ki se pregleduje, je enak izdelku, ki ga zajema prvotna raziskava, tj. žica, vroče valjana, v ohlapnih kolobarjih, iz železa, nelegiranega jekla ali legiranega jekla, razen iz nerjavnega jekla („valjana žica“ ali „zadevni izdelek“), s poreklom s Kitajske, ki se trenutno uvršča pod oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 in 7227 90 95.

2.   Podobni izdelek

| (20) | Preiskava v zvezi s pregledom je tako kot prvotna preiskava potrdila, da imajo zadevni izdelek in valjana žica, ki se proizvajata in prodajata na kitajskem domačem trgu, valjana žica, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, ter valjana žica, ki se proizvaja in prodaja v primerljivi državi (Turčija), enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter enako osnovno uporabo. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Preiskava v zvezi s pregledom je tako kot prvotna preiskava potrdila, da imajo zadevni izdelek in valjana žica, ki se proizvajata in prodajata na kitajskem domačem trgu, valjana žica, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, ter valjana žica, ki se proizvaja in prodaja v primerljivi državi (Turčija), enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter enako osnovno uporabo. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA

| (21) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping s Kitajske zaradi prenehanja veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping s Kitajske zaradi prenehanja veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.

1.   Uvodne opombe

| (22) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, nobeden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni bil pripravljen sodelovati, zato so morale ugotovitve v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljiti na razpoložljivih dejstvih, zlasti na informacijah v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa in statističnih podatkih, in sicer na podatkih Eurostata in kitajski podatkovni zbirki o izvozu. |
| --- | --- |

(22)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, nobeden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni bil pripravljen sodelovati, zato so morale ugotovitve v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljiti na razpoložljivih dejstvih, zlasti na informacijah v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa in statističnih podatkih, in sicer na podatkih Eurostata in kitajski podatkovni zbirki o izvozu.

2.   Damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom

(a)   Primerljiva država

| (23) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen, ki so se plačevale ali se plačujejo na domačem trgu, ali konstruirane vrednosti v primerni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“). |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen, ki so se plačevale ali se plačujejo na domačem trgu, ali konstruirane vrednosti v primerni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).

| (24) | V prvotni preiskavi je bila Turčija uporabljena kot primerljiva država za določanje normalne vrednosti v zvezi s Kitajsko. Na podlagi informacij v zahtevku za pregled je Komisija v obvestilu o začetku obvestila zainteresirane strani, da je kot primerljivo državo predvidela Brazilijo, ter jih povabila k predložitvi pripomb. V obvestilu o začetku je bilo poleg tega navedeno, da se bodo proučile tudi druge države, zlasti Turčija, Švica, Norveška in Japonska. Zainteresirane strani niso poslale nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(24)

V prvotni preiskavi je bila Turčija uporabljena kot primerljiva država za določanje normalne vrednosti v zvezi s Kitajsko. Na podlagi informacij v zahtevku za pregled je Komisija v obvestilu o začetku obvestila zainteresirane strani, da je kot primerljivo državo predvidela Brazilijo, ter jih povabila k predložitvi pripomb. V obvestilu o začetku je bilo poleg tega navedeno, da se bodo proučile tudi druge države, zlasti Turčija, Švica, Norveška in Japonska. Zainteresirane strani niso poslale nobenih pripomb.

| (25) | Poleg Brazilije je Komisija stopila v stik z vsemi znanimi ali potencialnimi proizvajalci valjane žice v Turčiji, Švici, na Norveškem, Japonskem (države z znatnim uvozom valjane žice v Unijo, kar kaže na znatno proizvodnjo) in v ZDA (država z veliko domačo industrijo in trgom). |
| --- | --- |

(25)

Poleg Brazilije je Komisija stopila v stik z vsemi znanimi ali potencialnimi proizvajalci valjane žice v Turčiji, Švici, na Norveškem, Japonskem (države z znatnim uvozom valjane žice v Unijo, kar kaže na znatno proizvodnjo) in v ZDA (država z veliko domačo industrijo in trgom).

| (26) | Sčasoma sta dva proizvajalca valjane žice pristala na sodelovanje v preiskavi in predložila izpolnjen vprašalnik o primerljivih državah, in sicer Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S. iz Turčije in ArcelorMittal Brasil iz Brazilije. |
| --- | --- |

(26)

Sčasoma sta dva proizvajalca valjane žice pristala na sodelovanje v preiskavi in predložila izpolnjen vprašalnik o primerljivih državah, in sicer Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S. iz Turčije in ArcelorMittal Brasil iz Brazilije.

| (27) | Pri odločanju o najprimernejši primerljivi državi za sedanjo preiskavo so se upoštevali številni dejavniki, zlasti velikost domačega trga primerljive države z zadovoljivo ravnjo konkurence za podobni izdelek, reprezentativnost domače prodaje (količina in dobičkonosnost) sodelujočih proizvajalcev, velikost in nabor izdelkov, ki ga nudijo sodelujoči proizvajalci, ter primerljivost njihovih izdelkov in proizvodne metode s kitajskimi. |
| --- | --- |

(27)

Pri odločanju o najprimernejši primerljivi državi za sedanjo preiskavo so se upoštevali številni dejavniki, zlasti velikost domačega trga primerljive države z zadovoljivo ravnjo konkurence za podobni izdelek, reprezentativnost domače prodaje (količina in dobičkonosnost) sodelujočih proizvajalcev, velikost in nabor izdelkov, ki ga nudijo sodelujoči proizvajalci, ter primerljivost njihovih izdelkov in proizvodne metode s kitajskimi.

| (28) | Glede na to, da Turčija in sodelujoči turški proizvajalec uvoznik izpolnjujeta vsa glavna merila za primerno primerljivo državo/proizvajalca, je bilo sklenjeno, da se kot primerljiva država uporabi Turčija. |
| --- | --- |

(28)

Glede na to, da Turčija in sodelujoči turški proizvajalec uvoznik izpolnjujeta vsa glavna merila za primerno primerljivo državo/proizvajalca, je bilo sklenjeno, da se kot primerljiva država uporabi Turčija.

(b)   Normalna vrednost

| (29) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je najprej proučilo, ali je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam v OPP s strani sodelujočega proizvajalca iz primerljive države reprezentativen v primerjavi s celotnim izvozom v Unijo, tj. ali je celoten obseg take domače prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvozne prodaje zadevnega izdelka v Unijo, ki jo je opravil sodelujoči proizvajalec iz primerljive države. |
| --- | --- |

(29)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je najprej proučilo, ali je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam v OPP s strani sodelujočega proizvajalca iz primerljive države reprezentativen v primerjavi s celotnim izvozom v Unijo, tj. ali je celoten obseg take domače prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvozne prodaje zadevnega izdelka v Unijo, ki jo je opravil sodelujoči proizvajalec iz primerljive države.

| (30) | Proučeno je bilo tudi, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OPP. |
| --- | --- |

(30)

Proučeno je bilo tudi, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OPP.

| (31) | Ker se je ugotovilo, da se je vsa domača prodaja izvedla v zadostnih količinah in v običajnem poteku trgovanja, je normalna vrednost temeljila na dejanskih domačih cenah in je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(31)

Ker se je ugotovilo, da se je vsa domača prodaja izvedla v zadostnih količinah in v običajnem poteku trgovanja, je normalna vrednost temeljila na dejanskih domačih cenah in je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

(c)   Izvozna cena

| (32) | Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in posledično pomanjkanja specifičnih podatkov o kitajskih cenah je bila izvozna cena določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Uporabljeni so bili razpoložljivi statistični viri, tj. Eurostat. |
| --- | --- |

(32)

Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in posledično pomanjkanja specifičnih podatkov o kitajskih cenah je bila izvozna cena določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Uporabljeni so bili razpoložljivi statistični viri, tj. Eurostat.

| (33) | Po navedbah Eurostata je bilo v OPP s Kitajske v Unijo uvoženih samo 696 ton valjane žice, kar znaša 0,04 % celotnega uvoza. Glede na celotno potrošnjo Unije (17,8 milijona ton) je ta količina zanemarljiva. |
| --- | --- |

(33)

Po navedbah Eurostata je bilo v OPP s Kitajske v Unijo uvoženih samo 696 ton valjane žice, kar znaša 0,04 % celotnega uvoza. Glede na celotno potrošnjo Unije (17,8 milijona ton) je ta količina zanemarljiva.

(d)   Primerjava in prilagoditve

| (34) | Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Za določitev izvozne cene na ravni franko tovarna je Komisija prilagodila Eurostatove cene CIF za stroške prevoza in zavarovanja na podlagi informacij iz pritožbe. Domače cene so bile prilagojene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške in stroške kredita na podlagi podatkov, pridobljenih od proizvajalca iz primerljive države. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Da se zagotovi poštena primerjava, je Komisija v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Za določitev izvozne cene na ravni franko tovarna je Komisija prilagodila Eurostatove cene CIF za stroške prevoza in zavarovanja na podlagi informacij iz pritožbe. Domače cene so bile prilagojene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške in stroške kredita na podlagi podatkov, pridobljenih od proizvajalca iz primerljive države.

(e)   Stopnja dampinga

| (35) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno. Primerjava povprečnih kitajskih izvoznih cen Eurostata in normalne vrednosti primerljive države je pokazala, da ni bilo dampinga. |
| --- | --- |

(35)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno. Primerjava povprečnih kitajskih izvoznih cen Eurostata in normalne vrednosti primerljive države je pokazala, da ni bilo dampinga.

| (36) | Hkrati je treba poudariti, da je bil, kot je navedeno v uvodni izjavi 33, obseg uvoza zadevnega izdelka zelo majhen v OPP. Ugotovljeno je bilo tudi, da so za večino oznak KN cene močno nihale, v nekaterih primerih z razmerjem do 30-krat v celotnem obravnavanem obdobju. Takšna nihanja je težko pojasniti z „normalnimi“ tržnimi silami in so najverjetneje posledica majhnih prodanih količin. |
| --- | --- |

(36)

Hkrati je treba poudariti, da je bil, kot je navedeno v uvodni izjavi 33, obseg uvoza zadevnega izdelka zelo majhen v OPP. Ugotovljeno je bilo tudi, da so za večino oznak KN cene močno nihale, v nekaterih primerih z razmerjem do 30-krat v celotnem obravnavanem obdobju. Takšna nihanja je težko pojasniti z „normalnimi“ tržnimi silami in so najverjetneje posledica majhnih prodanih količin.

| (37) | Poleg tega zaradi nesodelovanja kitajskih izvoznikov ni bilo na voljo nobenih informacij o mešanici izdelkov v kitajskem izvozu, zato je bilo primerjavo z normalno vrednostjo v primerljivi državi mogoče opraviti le na agregatni osnovi. |
| --- | --- |

(37)

Poleg tega zaradi nesodelovanja kitajskih izvoznikov ni bilo na voljo nobenih informacij o mešanici izdelkov v kitajskem izvozu, zato je bilo primerjavo z normalno vrednostjo v primerljivi državi mogoče opraviti le na agregatni osnovi.

| (38) | Ugotovitve o neobstoju dampinga v OPP so zaradi kombiniranega učinka majhnih količin uvoza nepomembne, k čemur je prispevalo tudi neenakomerno nihanje cen in pomanjkanje informacij o uvoženi mešanici izdelkov. |
| --- | --- |

(38)

Ugotovitve o neobstoju dampinga v OPP so zaradi kombiniranega učinka majhnih količin uvoza nepomembne, k čemur je prispevalo tudi neenakomerno nihanje cen in pomanjkanje informacij o uvoženi mešanici izdelkov.

3.   Dokazi o verjetnosti ponovitve dampinga

| (39) | Komisija je glede na premisleke, navedene v uvodnih izjavah od 35 do 38, nadalje analizirala, ali obstaja verjetnost ponovitve dampinga, če bi se iztekla veljavnost ukrepov. Pri tem je analizirala naslednje elemente: kitajsko proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost, obnašanje kitajskih izvoznikov na drugih trgih in privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je glede na premisleke, navedene v uvodnih izjavah od 35 do 38, nadalje analizirala, ali obstaja verjetnost ponovitve dampinga, če bi se iztekla veljavnost ukrepov. Pri tem je analizirala naslednje elemente: kitajsko proizvodno zmogljivost in neizkoriščeno zmogljivost, obnašanje kitajskih izvoznikov na drugih trgih in privlačnost trga Unije.

3.1   Proizvodnja in neizkoriščena zmogljivost na Kitajskem

| (40) | Na podlagi informacij, ki jih je predložilo Svetovno jeklarsko združenje (5), se je pokazalo, da se je celotna kitajska proizvodnja valjane žice v zadnjih desetih letih močno povečala in dosegla vrhunec leta 2013 s proizvodnjo več kot 150 milijonov (6) ton valjane žice. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi informacij, ki jih je predložilo Svetovno jeklarsko združenje (5), se je pokazalo, da se je celotna kitajska proizvodnja valjane žice v zadnjih desetih letih močno povečala in dosegla vrhunec leta 2013 s proizvodnjo več kot 150 milijonov (6) ton valjane žice.

| (41) | To pomeni, da je Kitajska odgovorna za 77 % svetovne proizvodnje valjane žice, kar pomeni, da lahko ta država s svojimi odločitvami o prodaji močno vpliva na tržne razmere. Pomembno je poudariti, da njena letna proizvodnja za več kot sedemkrat presega celotno proizvodnjo Unije. Poleg tega že samo splošno povečanje proizvodnje valjane žice na Kitajskem od leta 2011 (26 milijonov ton) presega skupno potrošnjo Unije, ocenjeno na 17 milijonov ton. |
| --- | --- |

(41)

To pomeni, da je Kitajska odgovorna za 77 % svetovne proizvodnje valjane žice, kar pomeni, da lahko ta država s svojimi odločitvami o prodaji močno vpliva na tržne razmere. Pomembno je poudariti, da njena letna proizvodnja za več kot sedemkrat presega celotno proizvodnjo Unije. Poleg tega že samo splošno povečanje proizvodnje valjane žice na Kitajskem od leta 2011 (26 milijonov ton) presega skupno potrošnjo Unije, ocenjeno na 17 milijonov ton.

| (42) | Glede na zahtevek za pregled je neizkoriščena zmogljivost Kitajske ocenjena na 50 milijonov ton. Zaradi nesodelovanja Kitajske je bilo težko pridobiti dodatne informacije v zvezi s tem. Glede na visoko raven proizvodnje, navedeno v uvodnih izjavah 40 in 41, bi lahko Kitajska v primerjavi z evropskimi in svetovnimi podatki s svojimi odločitvami o prodaji zlahka povzročila resno izkrivljanje na trgu tudi brez uporabe svoje neizkoriščene zmogljivosti. |
| --- | --- |

(42)

Glede na zahtevek za pregled je neizkoriščena zmogljivost Kitajske ocenjena na 50 milijonov ton. Zaradi nesodelovanja Kitajske je bilo težko pridobiti dodatne informacije v zvezi s tem. Glede na visoko raven proizvodnje, navedeno v uvodnih izjavah 40 in 41, bi lahko Kitajska v primerjavi z evropskimi in svetovnimi podatki s svojimi odločitvami o prodaji zlahka povzročila resno izkrivljanje na trgu tudi brez uporabe svoje neizkoriščene zmogljivosti.

3.2   Kitajska prodaja tretjim državam

| (43) | Po podatkih kitajske podatkovne zbirke o izvozu je Kitajska po svetu izvozila več kot 9 milijonov ton valjane žice v OPP, kar predstavlja več kot 50 % celotne potrošnje Unije v istem obdobju. V spodnji tabeli so povzeti podatki za šest največjih držav glede na obseg kitajskega izvoza in za Turčijo, primerljivo državo, ki predstavljajo več kot 53 % celotnega kitajskega izvoza v OPP.

  Tabela 1


  Kitajski izvoz valjane žice po svetu (obseg in cene, EUR)












  Država | Obseg 2012 | Povprečna cena 2012 | Obseg 2013 | Povprečna cena 2013 | Obseg v OPP | Povprečna cena v OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajska | 756 919 | 484 | 1 009 662 | 423 | 1 152 561 | 394 |
| Južna Koreja | 1 153 833 | 498 | 1 109 207 | 430 | 1 134 587 | 404 |
| Vietnam | 390 995 | 483 | 684 193 | 418 | 774 175 | 389 |
| Indonezija | 381 893 | 487 | 554 034 | 432 | 615 982 | 401 |
| Združene države | 301 523 | 458 | 628 111 | 408 | 588 047 | 391 |
| Malezija | 333 185 | 488 | 447 220 | 433 | 469 895 | 405 |
| Turčija | 2 937 | 645 | 6 931 | 477 | 30 717 | 392 |
| Celoten kitajski izvoz | 5 539 649 | | 7 943 297 | | 9 073 220 | |
| Vir: Kitajska podatkovna zbirka o izvozu. |

(43)

Po podatkih kitajske podatkovne zbirke o izvozu je Kitajska po svetu izvozila več kot 9 milijonov ton valjane žice v OPP, kar predstavlja več kot 50 % celotne potrošnje Unije v istem obdobju. V spodnji tabeli so povzeti podatki za šest največjih držav glede na obseg kitajskega izvoza in za Turčijo, primerljivo državo, ki predstavljajo več kot 53 % celotnega kitajskega izvoza v OPP.

Tabela 1

Kitajski izvoz valjane žice po svetu (obseg in cene, EUR)

Država

Obseg 2012

Povprečna cena 2012

Obseg 2013

Povprečna cena 2013

Obseg v OPP

Povprečna cena v OPP

Tajska

756 919

484

1 009 662

423

1 152 561

394

Južna Koreja

1 153 833

498

1 109 207

430

1 134 587

404

Vietnam

390 995

483

684 193

418

774 175

389

Indonezija

381 893

487

554 034

432

615 982

401

Združene države

301 523

458

628 111

408

588 047

391

Malezija

333 185

488

447 220

433

469 895

405

Turčija

2 937

645

6 931

477

30 717

392

Celoten kitajski izvoz

5 539 649

7 943 297

9 073 220

Vir: Kitajska podatkovna zbirka o izvozu.

| (44) | Povprečna izvozna cena, ugotovljena v OPP za vsako od navedenih držav, je bila precej nižja od normalne vrednosti. Zato so se ugotovljene stopnje dampinga glede na povprečne kitajske prodajne cene (prikazane v zgornji tabeli) za tretje države gibale od 14 % do 24 % (7). |
| --- | --- |

(44)

Povprečna izvozna cena, ugotovljena v OPP za vsako od navedenih držav, je bila precej nižja od normalne vrednosti. Zato so se ugotovljene stopnje dampinga glede na povprečne kitajske prodajne cene (prikazane v zgornji tabeli) za tretje države gibale od 14 % do 24 % (7).

| (45) | Podatki tudi kažejo, da obseg kitajskega izvoza narašča, cene pa se nižajo. Razpoložljivi statistični podatki dejansko kažejo, da so cene po OPP še naprej padale. Veliko prizadetih držav je takšna gibanja razumelo kot grožnjo svoji lastni industriji, zato so sprejele zaščitne ukrepe (med drugim Malezija in Indonezija, nedavno po OPP pa še Turčija (8), ZDA in Pakistan). |
| --- | --- |

(45)

Podatki tudi kažejo, da obseg kitajskega izvoza narašča, cene pa se nižajo. Razpoložljivi statistični podatki dejansko kažejo, da so cene po OPP še naprej padale. Veliko prizadetih držav je takšna gibanja razumelo kot grožnjo svoji lastni industriji, zato so sprejele zaščitne ukrepe (med drugim Malezija in Indonezija, nedavno po OPP pa še Turčija (8), ZDA in Pakistan).

| (46) | Najnovejša sporočila za javnost (9) kažejo, da se kitajski domači trg, zlasti gradbeni sektor (10), upočasnjuje. Kitajske prodajne možnosti se torej zmanjšujejo: glavni izvozni trgi se zapirajo, glavna domača prodaja pa se upočasnjuje. Če bi se iztekla veljavnost ukrepov v Uniji, je zato zelo verjetno, da bi Kitajska svojo poceni (dampinško) prodajo v velikem obsegu takoj usmerila na trg Unije. |
| --- | --- |

(46)

Najnovejša sporočila za javnost (9) kažejo, da se kitajski domači trg, zlasti gradbeni sektor (10), upočasnjuje. Kitajske prodajne možnosti se torej zmanjšujejo: glavni izvozni trgi se zapirajo, glavna domača prodaja pa se upočasnjuje. Če bi se iztekla veljavnost ukrepov v Uniji, je zato zelo verjetno, da bi Kitajska svojo poceni (dampinško) prodajo v velikem obsegu takoj usmerila na trg Unije.

3.3   Privlačnost trga Unije

| (47) | Zaradi višje ravni cen na trgu Unije v primerjavi s kitajskimi prodajnimi cenami za druge tretje države, kot je prikazano v tabeli 1, se trg Unije zdi privlačen za kitajske proizvajalce. Obstoj zaščitnih ukrepov na številnih izvoznih trgih še povečuje privlačnost trga Unije. Tako se lahko upravičeno pričakuje, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov kitajski izvoz na trg Unije v znatnem obsegu nadaljeval. Treba je opozoriti, da je pred uvedbo prvotnih ukrepov leta 2008 kitajski obseg prodaje na trgu Unije znašal 1,1 milijona ton v primerjavi s 700 tonami v OPP. |
| --- | --- |

(47)

Zaradi višje ravni cen na trgu Unije v primerjavi s kitajskimi prodajnimi cenami za druge tretje države, kot je prikazano v tabeli 1, se trg Unije zdi privlačen za kitajske proizvajalce. Obstoj zaščitnih ukrepov na številnih izvoznih trgih še povečuje privlačnost trga Unije. Tako se lahko upravičeno pričakuje, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov kitajski izvoz na trg Unije v znatnem obsegu nadaljeval. Treba je opozoriti, da je pred uvedbo prvotnih ukrepov leta 2008 kitajski obseg prodaje na trgu Unije znašal 1,1 milijona ton v primerjavi s 700 tonami v OPP.

3.4   Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga

| (48) | Ob upoštevanju zelo velike ravni proizvodnje valjane žice na Kitajskem in njenega dampinga na tretje države ter zgoraj opisano privlačnost trga Unije je zelo verjetno, da bi razveljavitev protidampinških ukrepov povzročila takojšnjo ponovitev dampinga s Kitajske v Unijo. |
| --- | --- |

(48)

Ob upoštevanju zelo velike ravni proizvodnje valjane žice na Kitajskem in njenega dampinga na tretje države ter zgoraj opisano privlačnost trga Unije je zelo verjetno, da bi razveljavitev protidampinških ukrepov povzročila takojšnjo ponovitev dampinga s Kitajske v Unijo.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE

| (49) | Podobni izdelek je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajalo 72 proizvajalcev v Uniji, ki predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Nihče od njih ni nasprotoval začetku preiskave. |
| --- | --- |

(49)

Podobni izdelek je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom proizvajalo 72 proizvajalcev v Uniji, ki predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. Nihče od njih ni nasprotoval začetku preiskave.

| (50) | Vse številke, povezane z občutljivimi podatki, so zaradi zaupnosti indeksirane ali navedene v okvirni vrednosti. |
| --- | --- |

(50)

Vse številke, povezane z občutljivimi podatki, so zaradi zaupnosti indeksirane ali navedene v okvirni vrednosti.

E.   RAZMERE NA TRGU UNIJE

1.   Potrošnja Unije

| (51) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi razpoložljivih statističnih podatkov o uvozu, dejanski prodaji sodelujočih proizvajalcev Unije brez izvoza in ocenjeni prodaji nesodelujočih proizvajalcev Unije. Opredelitev potrošnje je povezana s prodajo na prostem trgu, v katero je vključena lastna prodaja in izključena lastna uporaba. Lastna uporaba, tj. notranji prenosi podobnega izdelka med integriranimi proizvajalci Unije za nadaljnjo predelavo, ni vključena v podatek o potrošnji Unije, ker ti notranji prenosi niso v konkurenci s prodajo od neodvisnih dobaviteljev na prostem trgu. Lastna prodaja, tj. prodaja povezanim družbam, je bila vključena v podatek o potrošnji Unije, saj so po podatkih, zbranih med preiskavo, povezane družbe proizvajalcev Unije lahko valjano žico prosto kupovale od drugih virov. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije povezanim stranem ustrezajo povprečnim prodajnim cenam nepovezanim stranem. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi razpoložljivih statističnih podatkov o uvozu, dejanski prodaji sodelujočih proizvajalcev Unije brez izvoza in ocenjeni prodaji nesodelujočih proizvajalcev Unije. Opredelitev potrošnje je povezana s prodajo na prostem trgu, v katero je vključena lastna prodaja in izključena lastna uporaba. Lastna uporaba, tj. notranji prenosi podobnega izdelka med integriranimi proizvajalci Unije za nadaljnjo predelavo, ni vključena v podatek o potrošnji Unije, ker ti notranji prenosi niso v konkurenci s prodajo od neodvisnih dobaviteljev na prostem trgu. Lastna prodaja, tj. prodaja povezanim družbam, je bila vključena v podatek o potrošnji Unije, saj so po podatkih, zbranih med preiskavo, povezane družbe proizvajalcev Unije lahko valjano žico prosto kupovale od drugih virov. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da povprečne prodajne cene proizvajalcev Unije povezanim stranem ustrezajo povprečnim prodajnim cenam nepovezanim stranem.

| (52) | Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala na naslednji način:

  Tabela 2


  Potrošnja Unije | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina (v tonah) | 18 522 439 | 16 024 244 | 17 134 056 | 17 826 678 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 87 | 93 | 96 |
| Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki. |

(52)

Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala na naslednji način:

Tabela 2

Potrošnja Unije

2011

2012

2013

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Količina (v tonah)

18 522 439

16 024 244

17 134 056

17 826 678

Indeks (2011 = 100)

100

87

93

96

Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.

| (53) | Potrošnja Unije se je zmanjšala za 4 %, in sicer z 18,5 milijona ton leta 2011 na 17,8 milijona ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Potrošnja v obravnavanem obdobju je bila nižja od potrošnje v obdobju prvotne preiskave (od aprila 2007 do marca 2008), ki je znašala 23,6 milijona ton. Zmanjšanje potrošnje je posledica negativnega vpliva gospodarske krize, zaradi katerega se je zmanjšala skupna potrošnja valjane žice zlasti v avtomobilski in gradbeni industriji. |
| --- | --- |

(53)

Potrošnja Unije se je zmanjšala za 4 %, in sicer z 18,5 milijona ton leta 2011 na 17,8 milijona ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Potrošnja v obravnavanem obdobju je bila nižja od potrošnje v obdobju prvotne preiskave (od aprila 2007 do marca 2008), ki je znašala 23,6 milijona ton. Zmanjšanje potrošnje je posledica negativnega vpliva gospodarske krize, zaradi katerega se je zmanjšala skupna potrošnja valjane žice zlasti v avtomobilski in gradbeni industriji.

2.   Uvoz iz zadevne države

(a)   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (54) | Obseg in tržni delež uvoza s Kitajske sta bila določena na podlagi Eurostata. |
| --- | --- |

(54)

Obseg in tržni delež uvoza s Kitajske sta bila določena na podlagi Eurostata.

| (55) | Obseg uvoza v Unijo iz zadevne države in tržni delež sta se gibala na naslednji način:

  Tabela 3


  Obseg uvoza in tržni delež











  Država | | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitajska | Količina (v tonah) | 3 108 | 911 | 88 | 696 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 29 | 3 | 22 |
| Tržni delež (%) | 0,02 | 0,01 | 0,00 | 0,00 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 34 | 3 | 23 |
| Vir: Eurostat. |

(55)

Obseg uvoza v Unijo iz zadevne države in tržni delež sta se gibala na naslednji način:

Tabela 3

Obseg uvoza in tržni delež

Država

2011

2012

2013

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Kitajska

Količina (v tonah)

3 108

911

88

696

Indeks (2011 = 100)

100

29

3

22

Tržni delež (%)

0,02

0,01

0,00

0,00

Indeks (2011 = 100)

100

34

3

23

Vir: Eurostat.

| (56) | Čeprav je kitajski uvoz predstavljal 5 % tržnega deleža in 1,1 milijona ton v obdobju prvotne preiskave, je po podatkih Eurostata praktično izginil s trga Unije. Uvoz s Kitajske se je v obravnavanem obdobju dejansko zmanjšal s 3 108 ton na 696 ton. |
| --- | --- |

(56)

Čeprav je kitajski uvoz predstavljal 5 % tržnega deleža in 1,1 milijona ton v obdobju prvotne preiskave, je po podatkih Eurostata praktično izginil s trga Unije. Uvoz s Kitajske se je v obravnavanem obdobju dejansko zmanjšal s 3 108 ton na 696 ton.

| (57) | Družba s 7,9-odstotno stopnjo dajatve je povezana s skupino ArcelorMittal in po navedbah pritožnikov ne proizvede več znatne količine valjane žice. Vendar so tudi drugi kitajski proizvajalci izvozniki prenehali prodajati v Unijo. Trg valjane žice se zdi zelo občutljiv na ceno, saj so kitajski izvozniki zaradi 24-odstotnega zvišanja cen, ki ga je povzročila veljavna protidampinška dajatev, izgubili zanimanje za trg Unije. |
| --- | --- |

(57)

Družba s 7,9-odstotno stopnjo dajatve je povezana s skupino ArcelorMittal in po navedbah pritožnikov ne proizvede več znatne količine valjane žice. Vendar so tudi drugi kitajski proizvajalci izvozniki prenehali prodajati v Unijo. Trg valjane žice se zdi zelo občutljiv na ceno, saj so kitajski izvozniki zaradi 24-odstotnega zvišanja cen, ki ga je povzročila veljavna protidampinška dajatev, izgubili zanimanje za trg Unije.

(b)   Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (58) | Cene uvoza so bile določene na podlagi podatkov Eurostata. Zaradi zanemarljivega obsega uvoza s Kitajske v EU, pomanjkanja sodelovanja kitajskih proizvajalcev in pomanjkanja podatkov o ceni za vrsto izdelka glede zanemarljivega obsega uvoza ni bil možen smiseln izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen. Kitajske izvozne cene za tretje države so, kot je prikazano v tabeli 1, nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije v povprečju za več kot 25 %. V primeru izteka veljavnosti ukrepov se na trgu Unije zato pričakuje podobno znatno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(58)

Cene uvoza so bile določene na podlagi podatkov Eurostata. Zaradi zanemarljivega obsega uvoza s Kitajske v EU, pomanjkanja sodelovanja kitajskih proizvajalcev in pomanjkanja podatkov o ceni za vrsto izdelka glede zanemarljivega obsega uvoza ni bil možen smiseln izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen. Kitajske izvozne cene za tretje države so, kot je prikazano v tabeli 1, nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije v povprečju za več kot 25 %. V primeru izteka veljavnosti ukrepov se na trgu Unije zato pričakuje podobno znatno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen.

3.   Uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo

| (59) | Glavne države izvoznice v Unijo so Moldavija, Norveška, Rusija, Ukrajina in Švica. Celotni uvoz zadevnega izdelka iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za 19,2 % (z 1,22 na 1,45 milijona ton), kar predstavlja 7,5 % potrošnje Unije. V istem obdobju se je povprečna uvozna cena na enoto neprekinjeno zmanjševala s 592 EUR na tono na 506 EUR, kar predstavlja 14,6-odstotno zmanjšanje.

  Tabela 4


  Uvoz iz tretjih držav











  Država | | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moldavija | Količina (v tonah) | 47 084 | 99 126 | 86 083 | 185 982 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 211 | 183 | 395 |
| Tržni delež (%) | 0,25 | 0,62 | 0,50 | 1,04 |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 528 | 483 | 445 | 438 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 91 | 84 | 83 |
| Norveška | Količina (v tonah) | 130 614 | 128 439 | 125 267 | 134 313 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 98 | 96 | 103 |
| Tržni delež (%) | 0,71 | 0,80 | 0,73 | 0,75 |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 552 | 538 | 495 | 486 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 97 | 90 | 88 |
| Rusija | Količina (v tonah) | 47 185 | 89 236 | 91 037 | 112 748 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 189 | 193 | 239 |
| Tržni delež (%) | 0,25 | 0,56 | 0,53 | 0,63 |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 494 | 486 | 436 | 425 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 98 | 88 | 86 |
| Ukrajina | Količina (v tonah) | 379 216 | 193 955 | 256 928 | 307 276 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 51 | 68 | 81 |
| Tržni delež (%) | 2,05 | 1,21 | 1,50 | 1,72 |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 505 | 507 | 457 | 443 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 100 | 90 | 88 |
| Švica | Količina (v tonah) | 290 689 | 293 352 | 297 980 | 298 104 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 101 | 103 | 103 |
| Tržni delež (%) | 1,57 | 1,83 | 1,74 | 1,67 |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 694 | 632 | 607 | 596 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 91 | 87 | 86 |
| Skupaj druge tretje države | Količina (v tonah) | 1 220 464 | 1 086 787 | 1 250 867 | 1 454 411 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 89 | 102 | 119 |
| Tržni delež (%) | 6,59 | 6,78 | 7,30 | 8,16 |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 591 | 564 | 522 | 506 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 95 | 88 | 86 |
| Skupaj tretje države | Količina (v tonah) | 1 223 572 | 1 087 698 | 1 250 955 | 1 455 107 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 89 | 102 | 119 |
| Tržni delež (%) | 6,61 | 6,79 | 7,30 | 8,16 |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 592 | 564 | 522 | 506 |
| Indeks (2011 = 100) | 100 | 95 | 88 | 85 |
| Vir: Eurostat. |

(59)

Glavne države izvoznice v Unijo so Moldavija, Norveška, Rusija, Ukrajina in Švica. Celotni uvoz zadevnega izdelka iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za 19,2 % (z 1,22 na 1,45 milijona ton), kar predstavlja 7,5 % potrošnje Unije. V istem obdobju se je povprečna uvozna cena na enoto neprekinjeno zmanjševala s 592 EUR na tono na 506 EUR, kar predstavlja 14,6-odstotno zmanjšanje.

Tabela 4

Uvoz iz tretjih držav

Država

2011

2012

2013

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Moldavija

Količina (v tonah)

47 084

99 126

86 083

185 982

Indeks (2011 = 100)

100

211

183

395

Tržni delež (%)

0,25

0,62

0,50

1,04

Povprečna cena (EUR/tono)

528

483

445

438

Indeks (2011 = 100)

100

91

84

83

Norveška

Količina (v tonah)

130 614

128 439

125 267

134 313

Indeks (2011 = 100)

100

98

96

103

Tržni delež (%)

0,71

0,80

0,73

0,75

Povprečna cena (EUR/tono)

552

538

495

486

Indeks (2011 = 100)

100

97

90

88

Rusija

Količina (v tonah)

47 185

89 236

91 037

112 748

Indeks (2011 = 100)

100

189

193

239

Tržni delež (%)

0,25

0,56

0,53

0,63

Povprečna cena (EUR/tono)

494

486

436

425

Indeks (2011 = 100)

100

98

88

86

Ukrajina

Količina (v tonah)

379 216

193 955

256 928

307 276

Indeks (2011 = 100)

100

51

68

81

Tržni delež (%)

2,05

1,21

1,50

1,72

Povprečna cena (EUR/tono)

505

507

457

443

Indeks (2011 = 100)

100

100

90

88

Švica

Količina (v tonah)

290 689

293 352

297 980

298 104

Indeks (2011 = 100)

100

101

103

103

Tržni delež (%)

1,57

1,83

1,74

1,67

Povprečna cena (EUR/tono)

694

632

607

596

Indeks (2011 = 100)

100

91

87

86

Skupaj druge tretje države

Količina (v tonah)

1 220 464

1 086 787

1 250 867

1 454 411

Indeks (2011 = 100)

100

89

102

119

Tržni delež (%)

6,59

6,78

7,30

8,16

Povprečna cena (EUR/tono)

591

564

522

506

Indeks (2011 = 100)

100

95

88

86

Skupaj tretje države

Količina (v tonah)

1 223 572

1 087 698

1 250 955

1 455 107

Indeks (2011 = 100)

100

89

102

119

Tržni delež (%)

6,61

6,79

7,30

8,16

Povprečna cena (EUR/tono)

592

564

522

506

Indeks (2011 = 100)

100

95

88

85

Vir: Eurostat.

4.   Gospodarski položaj industrije Unije

| (60) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije.

| (61) | Pri tem je Komisija razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalci škode. Makroekonomski kazalniki za obravnavano obdobje so bili opredeljeni, analizirani in proučeni na podlagi podatkov, predloženih za industrijo Unije. Mikroekonomski kazalniki so bili opredeljeni na podlagi podatkov, ki so bili zbrani in preverjeni na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(61)

Pri tem je Komisija razlikovala med makroekonomskimi in mikroekonomskimi kazalci škode. Makroekonomski kazalniki za obravnavano obdobje so bili opredeljeni, analizirani in proučeni na podlagi podatkov, predloženih za industrijo Unije. Mikroekonomski kazalniki so bili opredeljeni na podlagi podatkov, ki so bili zbrani in preverjeni na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (62) | V naslednjih oddelkih so makroekonomski kazalniki: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, zaloge, obseg prodaje, tržni delež in rast, zaposlenost, produktivnost, višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, proizvodni stroški, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in stroški dela. |
| --- | --- |

(62)

V naslednjih oddelkih so makroekonomski kazalniki: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, zaloge, obseg prodaje, tržni delež in rast, zaposlenost, produktivnost, višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, proizvodni stroški, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in stroški dela.

(a)   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (63) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Tabela 5


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje
  (v tonah) | 21 502 127 | 18 565 812 | 19 742 360 | 20 236 339 |
| Obseg proizvodnje

  Indeks | 100 | 86 | 92 | 94 |
| Proizvodna zmogljivost
  (v tonah) | 28 147 358 | 28 001 765 | 28 051 425 | 28 061 036 |
| Proizvodna zmogljivost

  Indeks | 100 | 99 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti
  (%) | 76 | 66 | 70 | 72 |
| Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki. |

(63)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Tabela 5

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2011

2012

2013

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg proizvodnje

(v tonah)

21 502 127

18 565 812

19 742 360

20 236 339

Obseg proizvodnje

Indeks

100

86

92

94

Proizvodna zmogljivost

(v tonah)

28 147 358

28 001 765

28 051 425

28 061 036

Proizvodna zmogljivost

Indeks

100

99

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti

(%)

76

66

70

72

Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.

| (64) | V obravnavanem obdobju se je proizvodnja zmanjšala za 6 %, proizvodna zmogljivost je ostala stabilna, izkoriščenost zmogljivosti pa se je zmanjšala s 76 % na 72 %. |
| --- | --- |

(64)

V obravnavanem obdobju se je proizvodnja zmanjšala za 6 %, proizvodna zmogljivost je ostala stabilna, izkoriščenost zmogljivosti pa se je zmanjšala s 76 % na 72 %.

(b)   Obseg prodaje in tržni delež

| (65) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v Uniji v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Tabela 6


  Obseg prodaje in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje v Uniji
  (v tonah) | 17 298 867 | 14 936 546 | 15 883 101 | 16 371 571 |
| Obseg prodaje v Uniji

  Indeks | 100 | 86 | 92 | 95 |
| Tržni delež
  (%) | 93,4 | 93,2 | 92,7 | 91,8 |
| Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki. |

(65)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v Uniji v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Tabela 6

Obseg prodaje in tržni delež

2011

2012

2013

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg prodaje v Uniji

(v tonah)

17 298 867

14 936 546

15 883 101

16 371 571

Obseg prodaje v Uniji

Indeks

100

86

92

95

Tržni delež

(%)

93,4

93,2

92,7

91,8

Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.

| (66) | Prodaja industrije Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 5 %. |
| --- | --- |

(66)

Prodaja industrije Unije na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 5 %.

(c)   Rast

| (67) | Medtem ko se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 4 %, se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 5 %, kar je pomenilo zmanjšanje tržnega deleža za 1,6 odstotne točke. |
| --- | --- |

(67)

Medtem ko se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 4 %, se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 5 %, kar je pomenilo zmanjšanje tržnega deleža za 1,6 odstotne točke.

(d)   Zaposlenost in produktivnost

| (68) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Tabela 7


  Zaposlenost in produktivnost | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 8 888 | 8 851 | 8 849 | 8 991 |
| Število zaposlenih

  Indeks | 100 | 100 | 100 | 101 |
| Produktivnost (enota/zaposleni) | 2 419 | 2 098 | 2 231 | 2 251 |
| Produktivnost (enota/zaposleni)

  Indeks | 100 | 87 | 92 | 93 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(68)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Tabela 7

Zaposlenost in produktivnost

2011

2012

2013

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Število zaposlenih

8 888

8 851

8 849

8 991

Število zaposlenih

Indeks

100

100

100

101

Produktivnost (enota/zaposleni)

2 419

2 098

2 231

2 251

Produktivnost (enota/zaposleni)

Indeks

100

87

92

93

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (69) | V obravnavanem obdobju je zaposlenost ostala precej stabilna. Hkrati je produktivnost zaradi zmanjšanja proizvodnje, kot je prikazano v tabeli 7 v uvodni izjavi 68, upadla za 7 %. |
| --- | --- |

(69)

V obravnavanem obdobju je zaposlenost ostala precej stabilna. Hkrati je produktivnost zaradi zmanjšanja proizvodnje, kot je prikazano v tabeli 7 v uvodni izjavi 68, upadla za 7 %.

5.   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (70) | Stopnja dampinga, ugotovljena za Kitajsko, v prvotni preiskavi je bila precej nad stopnjo de minimis, medtem ko je obseg uvoza s Kitajske ostal na zanemarljivi ravni v celotnem obravnavanem obdobju. V primeru razveljavitve ukrepov bi bil učinek pričakovanega dampinga na industrijo Unije znaten na podlagi vedno večjega obsega in zniževanja cen izvoza s Kitajske v tretje države, kot je navedeno v uvodnih izjavah 45 in 46. Industrija Unije je bila še vedno v procesu okrevanja od učinkov preteklega škodljivega dampinškega uvoza valjane žice s poreklom s Kitajske, kot je navedeno v uvodni izjavi 83. |
| --- | --- |

(70)

Stopnja dampinga, ugotovljena za Kitajsko, v prvotni preiskavi je bila precej nad stopnjo de minimis, medtem ko je obseg uvoza s Kitajske ostal na zanemarljivi ravni v celotnem obravnavanem obdobju. V primeru razveljavitve ukrepov bi bil učinek pričakovanega dampinga na industrijo Unije znaten na podlagi vedno večjega obsega in zniževanja cen izvoza s Kitajske v tretje države, kot je navedeno v uvodnih izjavah 45 in 46. Industrija Unije je bila še vedno v procesu okrevanja od učinkov preteklega škodljivega dampinškega uvoza valjane žice s poreklom s Kitajske, kot je navedeno v uvodni izjavi 83.

(a)   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (71) | Povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Tabela 8


  Povprečne prodajne cene | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji
  (EUR/tono) | 638 | 588 | 545 | 539 |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

  Indeks | 100 | 92 | 85 | 85 |
| Proizvodni stroški na enoto
  (EUR/tono) | 606 | 581 | 533 | 514 |
| Proizvodni stroški na enoto

  Indeks | 100 | 96 | 88 | 85 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(71)

Povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Tabela 8

Povprečne prodajne cene

2011

2012

2013

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

(EUR/tono)

638

588

545

539

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji

Indeks

100

92

85

85

Proizvodni stroški na enoto

(EUR/tono)

606

581

533

514

Proizvodni stroški na enoto

Indeks

100

96

88

85

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Povprečna prodajna cena industrije Unije na enoto, zaračunana nepovezanim strankam v Uniji, in proizvodni stroški so se v obravnavanem obdobju znižali za 15 %. Zato se je prodajna cena v povprečju gibala podobno kot stroški.

(b)   Stroški dela

| (72) | Povprečni stroški dela v industriji Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Tabela 9


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 51 320 | 53 514 | 52 366 | 51 814 |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega

  Indeks | 100 | 104 | 102 | 101 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(72)

Povprečni stroški dela v industriji Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Tabela 9

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2011

2012

2013

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

51 320

53 514

52 366

51 814

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Indeks

100

104

102

101

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (73) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so v obravnavanem obdobju ostali stabilni. To bi bilo mogoče pojasniti predvsem z okrepljenimi prizadevanji industrije Unije za nadzorovanje proizvodnih stroškov in na ta način za ohranjanje konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(73)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so v obravnavanem obdobju ostali stabilni. To bi bilo mogoče pojasniti predvsem z okrepljenimi prizadevanji industrije Unije za nadzorovanje proizvodnih stroškov in na ta način za ohranjanje konkurenčnosti.

(c)   Zaloge

| (74) | Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Tabela 10


  Zaloge | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge
  (v tonah) | 400 531 | 400 256 | 429 765 | 471 135 |
| Končne zaloge

  Indeks | 100 | 100 | 107 | 118 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje
  (%) | 1,9 | 2,2 | 2,2 | 2,3 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(74)

Ravni zalog proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Tabela 10

Zaloge

2011

2012

2013

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Končne zaloge

(v tonah)

400 531

400 256

429 765

471 135

Končne zaloge

Indeks

100

100

107

118

Končne zaloge kot delež proizvodnje

(%)

1,9

2,2

2,2

2,3

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (75) | V obravnavanem obdobju so se zaloge industrije Unije povečale za skupno 18 %. Pomemben del proizvodnje valjane žice vključuje standardne izdelke, zaradi česar mora industrija Unije ohranjati določeno raven zalog, da se lahko hitro odzove na povpraševanje svojih strank. Končne zaloge kot delež proizvodnje so bile razmeroma stabilne in so se gibale podobno kot proizvodnja industrije Unije. |
| --- | --- |

(75)

V obravnavanem obdobju so se zaloge industrije Unije povečale za skupno 18 %. Pomemben del proizvodnje valjane žice vključuje standardne izdelke, zaradi česar mora industrija Unije ohranjati določeno raven zalog, da se lahko hitro odzove na povpraševanje svojih strank. Končne zaloge kot delež proizvodnje so bile razmeroma stabilne in so se gibale podobno kot proizvodnja industrije Unije.

(d)   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (76) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Tabela 11


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje) | 5,1 | 1,2 | 2,3 | 4,7 |
| Denarni tok (v EUR) | 179 540 905 | 82 626 580 | 107 291 306 | 159 860 366 |
| Naložbe (v EUR) | 103 206 819 | 81 357 885 | 62 499 682 | 42 831 235 |
| Donosnost naložb (v %) | 3,8 | – 0,1 | 0,8 | 3,0 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(76)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Tabela 11

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2011

2012

2013

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)

5,1

1,2

2,3

4,7

Denarni tok (v EUR)

179 540 905

82 626 580

107 291 306

159 860 366

Naložbe (v EUR)

103 206 819

81 357 885

62 499 682

42 831 235

Donosnost naložb (v %)

3,8

– 0,1

0,8

3,0

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (77) | Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost se je zmanjšala s 5,1 % na 4,7 %. Ta je nižja od ciljnega dobička v višini 9,9 %, ugotovljenega v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(77)

Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost se je zmanjšala s 5,1 % na 4,7 %. Ta je nižja od ciljnega dobička v višini 9,9 %, ugotovljenega v prvotni preiskavi.

| (78) | Neto denarni tok, zmožnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti, je bil v obravnavanem obdobju pozitiven. Kljub temu je kazalnik zabeležil znatno zmanjšanje v višini 11 %. To vzbuja pomisleke glede zmožnosti industrije Unije, da sama izvaja potrebno financiranje svojih dejavnosti. |
| --- | --- |

(78)

Neto denarni tok, zmožnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti, je bil v obravnavanem obdobju pozitiven. Kljub temu je kazalnik zabeležil znatno zmanjšanje v višini 11 %. To vzbuja pomisleke glede zmožnosti industrije Unije, da sama izvaja potrebno financiranje svojih dejavnosti.

| (79) | Naložbe so se v obravnavanem obdobju znatno zmanjšale za 58 %. Vključevale so predvsem naložbe, potrebne za posodobitev, vzdrževanje in skladnost z zakonskimi varnostnimi zahtevami. Dejstvo, da ni bilo nobenih naložb za povečanje zmogljivosti, lahko kaže na morebitno dolgoročno negativno tržno gibanje. |
| --- | --- |

(79)

Naložbe so se v obravnavanem obdobju znatno zmanjšale za 58 %. Vključevale so predvsem naložbe, potrebne za posodobitev, vzdrževanje in skladnost z zakonskimi varnostnimi zahtevami. Dejstvo, da ni bilo nobenih naložb za povečanje zmogljivosti, lahko kaže na morebitno dolgoročno negativno tržno gibanje.

| (80) | Donosnost naložb je neto dobiček kot delež bruto knjigovodske vrednosti naložb. Ta kazalnik se je v obravnavanem obdobju znižal s 3,8 % na 3 % zaradi znižanja dobička. |
| --- | --- |

(80)

Donosnost naložb je neto dobiček kot delež bruto knjigovodske vrednosti naložb. Ta kazalnik se je v obravnavanem obdobju znižal s 3,8 % na 3 % zaradi znižanja dobička.

| (81) | Zaradi zmanjševanja dobičkonosnosti in denarnega toka se je zmanjšala tudi zmožnost družbe za zbiranje kapitala. |
| --- | --- |

(81)

Zaradi zmanjševanja dobičkonosnosti in denarnega toka se je zmanjšala tudi zmožnost družbe za zbiranje kapitala.

(e)   Lastna proizvodnja industrije Unije

| (82) | Na podlagi informacij, zbranih med preiskavo, je bilo ugotovljeno, da delež lastne proizvodnje ni bil znaten, saj se je približno samo 11 % proizvodnje industrije Unije uporabljalo za lastne potrebe znotraj skupine. Večji obseg proizvodnje na splošno privede do ekonomije obsega, ki koristi zadevnemu proizvajalcu. Industrija Unije je predvsem vertikalno integrirana, pri čemer se lastna proizvodnja uporablja za nadaljnjo predelavo v izdelke z dodano vrednostjo v industriji na koncu proizvodne verige. V preiskavi se v zvezi s proizvodnjo ni ugotovila nobena težava, povezana s temi izdelki s konca proizvodne verige. Lastna proizvodnja je v obravnavanem obdobju dejansko ostala stabilna. Glede na navedeno Komisija meni, da lastna proizvodnja industrije Unije ni negativno vplivala na njen finančni položaj. |
| --- | --- |

(82)

Na podlagi informacij, zbranih med preiskavo, je bilo ugotovljeno, da delež lastne proizvodnje ni bil znaten, saj se je približno samo 11 % proizvodnje industrije Unije uporabljalo za lastne potrebe znotraj skupine. Večji obseg proizvodnje na splošno privede do ekonomije obsega, ki koristi zadevnemu proizvajalcu. Industrija Unije je predvsem vertikalno integrirana, pri čemer se lastna proizvodnja uporablja za nadaljnjo predelavo v izdelke z dodano vrednostjo v industriji na koncu proizvodne verige. V preiskavi se v zvezi s proizvodnjo ni ugotovila nobena težava, povezana s temi izdelki s konca proizvodne verige. Lastna proizvodnja je v obravnavanem obdobju dejansko ostala stabilna. Glede na navedeno Komisija meni, da lastna proizvodnja industrije Unije ni negativno vplivala na njen finančni položaj.

(f)   Sklep o škodi

| (83) | Vsi kazalci škode v zvezi z industrijo Unije so se v obravnavanem obdobju gibali negativno. Natančneje, proizvodnja Unije se je zmanjšala za 6 %, izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala s 76 % na 72 %, tržni delež se je zmanjšal za 1,6 odstotnih točk s 93,4 % na 91,8 % in končne zaloge so se povečale za 18 %. Poleg tega so drugi kazalci škode, kot sta obseg prodaje nepovezanim stranem v Uniji (– 6 %) in izvoz nepovezanim stranem (– 22 %), ravno tako sledili negativnemu gibanju. Prodajne cene na enoto nepovezanim stranem v Uniji in proizvodni stroški so se znižali za 15 %. Dobičkonosnost se je zmanjšala s 5,1 % na 4,7 %, kar je nižje od ciljnega dobička v višini 9,9 %, ugotovljenega v prvotni preiskavi. Naložbe so se znatno zmanjšale za 58 % in denarni tok se je zmanjšal za 11 %. Ker je zaposlenost ostala precej stabilna, se je produktivnost zmanjšala za 7 %. |
| --- | --- |

(83)

Vsi kazalci škode v zvezi z industrijo Unije so se v obravnavanem obdobju gibali negativno. Natančneje, proizvodnja Unije se je zmanjšala za 6 %, izkoriščenost zmogljivosti se je zmanjšala s 76 % na 72 %, tržni delež se je zmanjšal za 1,6 odstotnih točk s 93,4 % na 91,8 % in končne zaloge so se povečale za 18 %. Poleg tega so drugi kazalci škode, kot sta obseg prodaje nepovezanim stranem v Uniji (– 6 %) in izvoz nepovezanim stranem (– 22 %), ravno tako sledili negativnemu gibanju. Prodajne cene na enoto nepovezanim stranem v Uniji in proizvodni stroški so se znižali za 15 %. Dobičkonosnost se je zmanjšala s 5,1 % na 4,7 %, kar je nižje od ciljnega dobička v višini 9,9 %, ugotovljenega v prvotni preiskavi. Naložbe so se znatno zmanjšale za 58 % in denarni tok se je zmanjšal za 11 %. Ker je zaposlenost ostala precej stabilna, se je produktivnost zmanjšala za 7 %.

| (84) | Vendar teh negativnih gibanj ni mogoče pripisati kitajskemu uvozu, saj je bil njegov obseg in tržni delež omejen. Analiza se zato osredotoča na ugotavljanje učinka ponovne vzpostavitve kitajskega uvoza na industrijo Unije, ki si ni v celoti opomogla od preteklega kitajskega dampinga. |
| --- | --- |

(84)

Vendar teh negativnih gibanj ni mogoče pripisati kitajskemu uvozu, saj je bil njegov obseg in tržni delež omejen. Analiza se zato osredotoča na ugotavljanje učinka ponovne vzpostavitve kitajskega uvoza na industrijo Unije, ki si ni v celoti opomogla od preteklega kitajskega dampinga.

F.   VERJETNOST PONOVITVE ALI NADALJEVANJA ŠKODE

1.   Uvodna opomba

| (85) | Čeprav se je obseg uvoza s Kitajske po uvedbi ukrepov leta 2009 znatno zmanjšal, se šteje, da bi se preostala znatna proizvodna zmogljivost na Kitajskem lahko zlahka preusmerila na trg Unije, če bi se iztekla veljavnost ukrepov. |
| --- | --- |

(85)

Čeprav se je obseg uvoza s Kitajske po uvedbi ukrepov leta 2009 znatno zmanjšal, se šteje, da bi se preostala znatna proizvodna zmogljivost na Kitajskem lahko zlahka preusmerila na trg Unije, če bi se iztekla veljavnost ukrepov.

2.   Učinek predvidenega obsega uvoza s Kitajske in cen v primeru razveljavitve ukrepov

| (86) | Kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah od 40 do 42, celotna proizvodna zmogljivost valjane žice presega 150 milijonov ton, neizkoriščena zmogljivost pa je ocenjena na 50 milijonov ton. Oba podatka znatno presegata skupno potrošnjo valjane žice v Uniji. Kot je razvidno iz kitajskih statističnih podatkov, je Kitajski poleg tega v zadnjih letih uspelo preusmeriti svojo preseženo proizvodnjo z Unije na druge države, v katerih je prisotnih manj tržnih omejitev. Vendar pa se je to spremenilo, saj so nekateri trgi tretjih držav nedavno sprejeli zaščitne ukrepe, s katerimi so dejansko zaprli ali vsaj otežili dostop kitajskemu uvozu. V vsakem primeru trg Unije ostaja privlačen zaradi razmeroma visokih prodajnih cen za zadevni izdelek v primerjavi z drugimi trgi tretjih držav. Tako se lahko upravičeno pričakuje, da bi se zaradi privlačnosti trga Unije zaradi njegove velikosti in cen v primeru razveljavitve ukrepov velik del trenutne kitajske proizvodnje preusmeril v Unijo. Ob upoštevanju trenutnega stanja škode in dampinga kitajskih izvoznikov, je preiskava pokazala, da bi prenehanje veljavnosti ukrepov po vsej verjetnosti privedlo do znatnega povečanja izvoza s Kitajske po dampinških cenah in tako povzročilo znatno škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(86)

Kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah od 40 do 42, celotna proizvodna zmogljivost valjane žice presega 150 milijonov ton, neizkoriščena zmogljivost pa je ocenjena na 50 milijonov ton. Oba podatka znatno presegata skupno potrošnjo valjane žice v Uniji. Kot je razvidno iz kitajskih statističnih podatkov, je Kitajski poleg tega v zadnjih letih uspelo preusmeriti svojo preseženo proizvodnjo z Unije na druge države, v katerih je prisotnih manj tržnih omejitev. Vendar pa se je to spremenilo, saj so nekateri trgi tretjih držav nedavno sprejeli zaščitne ukrepe, s katerimi so dejansko zaprli ali vsaj otežili dostop kitajskemu uvozu. V vsakem primeru trg Unije ostaja privlačen zaradi razmeroma visokih prodajnih cen za zadevni izdelek v primerjavi z drugimi trgi tretjih držav. Tako se lahko upravičeno pričakuje, da bi se zaradi privlačnosti trga Unije zaradi njegove velikosti in cen v primeru razveljavitve ukrepov velik del trenutne kitajske proizvodnje preusmeril v Unijo. Ob upoštevanju trenutnega stanja škode in dampinga kitajskih izvoznikov, je preiskava pokazala, da bi prenehanje veljavnosti ukrepov po vsej verjetnosti privedlo do znatnega povečanja izvoza s Kitajske po dampinških cenah in tako povzročilo znatno škodo industriji Unije.

3.   Sklep

| (87) | Glede na navedeno se sklene, da bi razveljavitev ukrepov za uvoz s Kitajske po vsej verjetnosti privedla do nadaljevanja škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(87)

Glede na navedeno se sklene, da bi razveljavitev ukrepov za uvoz s Kitajske po vsej verjetnosti privedla do nadaljevanja škode za industrijo Unije.

G.   INTERES UNIJE

| (88) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov zoper Kitajsko v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov zoper Kitajsko v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

| (89) | V skladu s členom 21(2) osnovne uredbe so imele vse zainteresirane strani možnost, da izrazijo svoja stališča. |
| --- | --- |

(89)

V skladu s členom 21(2) osnovne uredbe so imele vse zainteresirane strani možnost, da izrazijo svoja stališča.

| (90) | Na podlagi tega je Komisija proučila, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve dampinga in škode obstajali utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(90)

Na podlagi tega je Komisija proučila, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve dampinga in škode obstajali utemeljeni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov ni v interesu Unije.

1.   Interes industrije Unije

| (91) | Industrija Unije je nenehno izgubljala tržni delež in je v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo. V primeru razveljavitve ukrepov bi bila industrija Unije verjetno v še slabšem položaju. |
| --- | --- |

(91)

Industrija Unije je nenehno izgubljala tržni delež in je v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo. V primeru razveljavitve ukrepov bi bila industrija Unije verjetno v še slabšem položaju.

| (92) | Zato se je sklenilo, da bi bila ohranitev veljavnih ukrepov zoper Kitajsko v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(92)

Zato se je sklenilo, da bi bila ohranitev veljavnih ukrepov zoper Kitajsko v interesu industrije Unije.

2.   Interes uvoznikov/trgovcev

| (93) | V tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa se ni javil nobeden od uvoznikov/trgovcev. Dokazov, da bi nadaljevanje ukrepov imelo kakršen koli znaten negativen učinek na njihove dejavnosti, ni. |
| --- | --- |

(93)

V tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa se ni javil nobeden od uvoznikov/trgovcev. Dokazov, da bi nadaljevanje ukrepov imelo kakršen koli znaten negativen učinek na njihove dejavnosti, ni.

3.   Interes uporabnikov

| (94) | V tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa se ni javil nobeden od uporabnikov. V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da bi bil morebiten skupen vpliv uvedbe ukrepov na dejavnost uporabnikov zelo omejen. Prvič, velika večina uporabnikov je valjano žico kupovala od nekitajskih virov, ki jih je veliko. Drugič, morebiten vpliv uvedbe ukrepov bi bilo treba obravnavati z vidika izdelkov s konca proizvodne verige, ki imajo visoko dodano vrednost. Na podlagi tega se sklene, da ohranitev ukrepov ne bi negativno vplivala na trenutno stanje uporabnikov. |
| --- | --- |

(94)

V tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa se ni javil nobeden od uporabnikov. V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da bi bil morebiten skupen vpliv uvedbe ukrepov na dejavnost uporabnikov zelo omejen. Prvič, velika večina uporabnikov je valjano žico kupovala od nekitajskih virov, ki jih je veliko. Drugič, morebiten vpliv uvedbe ukrepov bi bilo treba obravnavati z vidika izdelkov s konca proizvodne verige, ki imajo visoko dodano vrednost. Na podlagi tega se sklene, da ohranitev ukrepov ne bi negativno vplivala na trenutno stanje uporabnikov.

4.   Sklep o interesu Unije

| (95) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov zoper Kitajsko. |
| --- | --- |

(95)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov zoper Kitajsko.

H.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (96) | Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Ena zainteresirana stran je predložila pripombe, ki podpirajo sklepe Komisije. |
| --- | --- |

(96)

Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Ena zainteresirana stran je predložila pripombe, ki podpirajo sklepe Komisije.

| (97) | Iz navedenega sledi, kakor določa člen 11(2) osnovne uredbe, da bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz valjane žice s poreklom s Kitajske in so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 703/2009, ohraniti. |
| --- | --- |

(97)

Iz navedenega sledi, kakor določa člen 11(2) osnovne uredbe, da bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz valjane žice s poreklom s Kitajske in so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 703/2009, ohraniti.

| (98) | Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi, ki se uporabljajo samo za družbo, za katero je uvedena individualna stopnja dajatve, vključujejo naslednje: predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, ki mu ni priložen takšen račun, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge proizvajalce. |
| --- | --- |

(98)

Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi, ki se uporabljajo samo za družbo, za katero je uvedena individualna stopnja dajatve, vključujejo naslednje: predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, ki mu ni priložen takšen račun, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge proizvajalce.

| (99) | Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (11). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena. |
| --- | --- |

(99)

Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (11). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.

| (100) | Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 – |
| --- | --- |

(100)

Ta uredba je v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz žice, vroče valjane, v ohlapnih kolobarjih, iz železa, nelegiranega jekla ali legiranega jekla, razen iz nerjavnega jekla, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se uvršča pod oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 in 7227 90 95.

2.   Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo navedene družbe, je naslednja:

| Družba | Stopnja protidampinške dajatve (%) | Dodatne oznake TARIC |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 7,9 | A930 |
| Vse druge družbe | 24,0 | A999 |

Družba

Stopnja protidampinške dajatve (%)

Dodatne oznake TARIC

Valin Group

7,9

A930

Vse druge družbe

24,0

A999

3.   Uporaba individualne stopnje dajatve, določene za družbo, navedeno v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki mora vsebovati izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja takšne račune, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) valjane žice, ki je bila prodana za izvoz v Evropsko unijo in jo zajema ta trgovinski račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.“ Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 703/2009 z dne 27. julija 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ter zaključku postopka v zvezi z uvozom valjane žice s poreklom iz Republike Moldavije in Turčije (UL L 203, 5.8.2009, str. 1).

2

(3)  UL C 318, 1.11.2013, str. 6.

3

(4)  UL C 252, 2.8.2014, str. 7.

4

(5)  2014 Steel statistical yearbook, Svetovno jeklarsko združenje, http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf.

5

(6)  Ta podatek vključuje valjano žico iz ogljika in nerjavnega jekla (nerjavno jeklo ni zadevni izdelek). Eurofer, član Mednarodnega foruma nerjavnega jekla, je ocenil, da v obravnavanem obdobju, vključno z OPP, proizvodnja valjane žice iz nerjavnega jekla predstavlja manj kot 5 % celotne proizvodnje valjane žice na Kitajskem.

6

(7)  Zaradi zaupnosti ugotovljenih stopenj dampinga ni mogoče razkriti in so zato predstavljene v okvirni vrednosti.

7

(8)  Turčija je novembra 2014 zvišala svojo običajno stopnjo dajatve na valjano žico do 40 %, kar se je zgodilo po OPP in zato ni povzročilo izkrivljanja ugotovitev v primerljivih državah.

8

(9)  South China Morning Post z dne 20. januarja 2015, Le Figaro z dne 26. marca 2015, The Australian Financial Review z dne 20. aprila 2015, CNBC z dne 7. maja 2015.

9

South China Morning Post

Le Figaro

The Australian Financial Review

(10)  Valjana žica se pogosto uporablja v gradbenem sektorju.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/ BELGIË.

11

---

| 15.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 268/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 268/26

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1847

z dne 14. oktobra 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. oktobra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 45,0 |
| MA | 141,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 56,6 |
| ZZ | 72,3 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| TR | 115,3 |
| ZZ | 76,1 |
| 0709 93 10 | TR | 137,2 |
| ZZ | 137,2 |
| 0805 50 10 | AR | 163,5 |
| CL | 149,0 |
| TR | 110,0 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 123,3 |
| 0806 10 10 | BR | 274,5 |
| EG | 187,8 |
| MA | 56,6 |
| MK | 97,5 |
| TR | 177,1 |
| ZZ | 158,7 |
| 0808 10 80 | AR | 258,5 |
| CL | 127,9 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 169,4 |
| ZA | 145,4 |
| ZZ | 144,9 |
| 0808 30 90 | CN | 65,9 |
| TR | 134,2 |
| XS | 95,1 |
| ZA | 218,5 |
| ZZ | 128,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

45,0

MA

141,5

MK

46,1

TR

56,6

ZZ

72,3

0707 00 05

AL

36,9

TR

115,3

ZZ

76,1

0709 93 10

TR

137,2

ZZ

137,2

0805 50 10

AR

163,5

CL

149,0

TR

110,0

UY

81,3

ZA

112,5

ZZ

123,3

0806 10 10

BR

274,5

EG

187,8

MA

56,6

MK

97,5

TR

177,1

ZZ

158,7

0808 10 80

AR

258,5

CL

127,9

MK

23,1

NZ

169,4

ZA

145,4

ZZ

144,9

0808 30 90

CN

65,9

TR

134,2

XS

95,1

ZA

218,5

ZZ

128,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 15.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 268/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 268/28

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/1848

z dne 5. oktobra 2015

o smernicah za politike zaposlovanja držav članic za 2015

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 148(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3),

ob upoštevanju mnenja Odbora za zaposlovanje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Države članice in Unija si prizadevajo za razvoj usklajene strategije zaposlovanja in zlasti za spodbujanje kvalificiranih, usposobljenih in prilagodljivih delavcev ter trgov dela, hitro prilagodljivih gospodarskim spremembam, da bi dosegle cilja polne zaposlenosti in socialnega napredka iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji. Države članice ob upoštevanju nacionalnih praks glede odgovornosti socialnih partnerjev obravnavajo spodbujanje zaposlovanja kot zadevo skupnega pomena in svoje delovanje v zvezi s tem usklajujejo v okviru Sveta. |
| --- | --- |

(1)

Države članice in Unija si prizadevajo za razvoj usklajene strategije zaposlovanja in zlasti za spodbujanje kvalificiranih, usposobljenih in prilagodljivih delavcev ter trgov dela, hitro prilagodljivih gospodarskim spremembam, da bi dosegle cilja polne zaposlenosti in socialnega napredka iz člena 3 Pogodbe o Evropski uniji. Države članice ob upoštevanju nacionalnih praks glede odgovornosti socialnih partnerjev obravnavajo spodbujanje zaposlovanja kot zadevo skupnega pomena in svoje delovanje v zvezi s tem usklajujejo v okviru Sveta.

| (2) | Unija se bori proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo ter enakost spolov. Pri določanju in izvajanju politik in dejavnosti upošteva zahteve, povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti ter visoko stopnjo izobrazbe in usposabljanja. |
| --- | --- |

(2)

Unija se bori proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo ter enakost spolov. Pri določanju in izvajanju politik in dejavnosti upošteva zahteve, povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti ter visoko stopnjo izobrazbe in usposabljanja.

| (3) | Smernice za politike zaposlovanje držav članic so skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, ki jih določa Priporočilo Sveta (EU) 2015/1184 (4).Navedene smernice skupaj predstavljajo integrirane smernice za izvajanje strategije Evropa 2020 (v nadaljnjem besedilu: integrirane smernice Evropa 2020) in jih sprejme Svet, da bi usmerjal politike držav članic in Unije.. |
| --- | --- |

(3)

Smernice za politike zaposlovanje držav članic so skladne s širšimi smernicami ekonomskih politik držav članic in Unije, ki jih določa Priporočilo Sveta (EU) 2015/1184 (4).Navedene smernice skupaj predstavljajo integrirane smernice za izvajanje strategije Evropa 2020 (v nadaljnjem besedilu: integrirane smernice Evropa 2020) in jih sprejme Svet, da bi usmerjal politike držav članic in Unije..

| (4) | Unija je v skladu z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) razvila in začela izvajati instrumente za usklajevanje fiskalne, makroekonomske in strukturne politike. Evropski semester združuje različne instrumente v splošen okvir za integriran večstranski nadzor nad ekonomskimi, proračunskimi, zaposlitvenimi in socialnimi politikami ter si prizadeva za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, zlasti glede zaposlovanja, izobraževanja in zmanjšanja revščine, kot so opredeljeni v Sklepu Sveta 2010/707/EU (5). Delovanje evropskega semestra naj bi se še dodatno izboljšalo z njegovo poenostavitvijo in okrepitvijo, ki ju je Komisija opredelila v letnem pregledu rasti za leto 2015. |
| --- | --- |

(4)

Unija je v skladu z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) razvila in začela izvajati instrumente za usklajevanje fiskalne, makroekonomske in strukturne politike. Evropski semester združuje različne instrumente v splošen okvir za integriran večstranski nadzor nad ekonomskimi, proračunskimi, zaposlitvenimi in socialnimi politikami ter si prizadeva za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020, zlasti glede zaposlovanja, izobraževanja in zmanjšanja revščine, kot so opredeljeni v Sklepu Sveta 2010/707/EU (5). Delovanje evropskega semestra naj bi se še dodatno izboljšalo z njegovo poenostavitvijo in okrepitvijo, ki ju je Komisija opredelila v letnem pregledu rasti za leto 2015.

| (5) | Finančna in gospodarska kriza je razkrila in poudarila pomembne slabosti v gospodarstvu Unije in gospodarstvih njenih držav članic. Izpostavila je tudi tesno medsebojno povezanost med gospodarstvi in trgi dela držav članic. Trenutno je glavni izziv Unije uresničevanje ciljev pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter ustvarjanja delovnih mest. To zahteva usklajeno, velikopotezno in učinkovito politično delovanje tako na ravni Unije kakor tudi na nacionalnih ravneh v skladu z PDEU in ekonomskim upravljanjem Unije. To politično delovanje bi moralo z združevanjem ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja vključevati spodbujanje naložb, obnovljeno zavezanost strukturnim reformam in izvrševanje fiskalne odgovornosti, ob hkratnem upoštevanju vpliva na zaposlovanje in družbo. S tega vidika je pregled ključnih zaposlitvenih in socialnih kazalnikov v okviru skupnega poročila o zaposlovanju, ki sta ga pripravila Svet in Komisija leta 2015, še posebno koristno orodje, ki prispeva k pravočasnemu odkrivanju ključnih zaposlitvenih in socialnih problemov in razhajanj ter razkriva, na katerih področjih je odziv politike najpotrebnejši. |
| --- | --- |

(5)

Finančna in gospodarska kriza je razkrila in poudarila pomembne slabosti v gospodarstvu Unije in gospodarstvih njenih držav članic. Izpostavila je tudi tesno medsebojno povezanost med gospodarstvi in trgi dela držav članic. Trenutno je glavni izziv Unije uresničevanje ciljev pametne, trajnostne in vključujoče rasti ter ustvarjanja delovnih mest. To zahteva usklajeno, velikopotezno in učinkovito politično delovanje tako na ravni Unije kakor tudi na nacionalnih ravneh v skladu z PDEU in ekonomskim upravljanjem Unije. To politično delovanje bi moralo z združevanjem ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja vključevati spodbujanje naložb, obnovljeno zavezanost strukturnim reformam in izvrševanje fiskalne odgovornosti, ob hkratnem upoštevanju vpliva na zaposlovanje in družbo. S tega vidika je pregled ključnih zaposlitvenih in socialnih kazalnikov v okviru skupnega poročila o zaposlovanju, ki sta ga pripravila Svet in Komisija leta 2015, še posebno koristno orodje, ki prispeva k pravočasnemu odkrivanju ključnih zaposlitvenih in socialnih problemov in razhajanj ter razkriva, na katerih področjih je odziv politike najpotrebnejši.

| (6) | Pri reformah trga dela, vključno z nacionalnimi mehanizmi za določanje plač, bi morali upoštevati nacionalne prakse socialnega dialoga in politiki pustiti potreben manevrski prostor za široko obravnavo socialno-ekonomskih vprašanj. |
| --- | --- |

(6)

Pri reformah trga dela, vključno z nacionalnimi mehanizmi za določanje plač, bi morali upoštevati nacionalne prakse socialnega dialoga in politiki pustiti potreben manevrski prostor za široko obravnavo socialno-ekonomskih vprašanj.

| (7) | Države članice in Unija bi morale obravnavati tudi socialne posledice krize in si prizadevati za ustvarjanje bolj povezane družbe, v kateri bi ljudje lahko bolje predvidevali in obvladovali spremembe ter dejavno sodelovali v družbi in gospodarstvu. Vsem bi bilo treba zagotoviti dostop in priložnosti ter zmanjšati revščino in socialno izključenost, zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela in sistemov socialne zaščite ter z odpravo ovir za udeležbo na trgu dela. Države članice bi morale tudi poskrbeti, da bi koristi gospodarske rasti občutili vsi državljani in vse regije. |
| --- | --- |

(7)

Države članice in Unija bi morale obravnavati tudi socialne posledice krize in si prizadevati za ustvarjanje bolj povezane družbe, v kateri bi ljudje lahko bolje predvidevali in obvladovali spremembe ter dejavno sodelovali v družbi in gospodarstvu. Vsem bi bilo treba zagotoviti dostop in priložnosti ter zmanjšati revščino in socialno izključenost, zlasti z zagotavljanjem učinkovitega delovanja trgov dela in sistemov socialne zaščite ter z odpravo ovir za udeležbo na trgu dela. Države članice bi morale tudi poskrbeti, da bi koristi gospodarske rasti občutili vsi državljani in vse regije.

| (8) | Ukrepanje v skladu z integriranimi smernicami Evropa 2020 je pomemben prispevek k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020). To strategijo bi bilo treba podpreti z integriranim naborom evropskih in nacionalnih politik, ki bi jih morale države članice in Unija izvajati za doseganje pozitivnih posrednih učinkov usklajenih strukturnih reform, ustrezne kombinacije skupnih ekonomskih politik in doslednejšega prispevka evropskih politik k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(8)

Ukrepanje v skladu z integriranimi smernicami Evropa 2020 je pomemben prispevek k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020). To strategijo bi bilo treba podpreti z integriranim naborom evropskih in nacionalnih politik, ki bi jih morale države članice in Unija izvajati za doseganje pozitivnih posrednih učinkov usklajenih strukturnih reform, ustrezne kombinacije skupnih ekonomskih politik in doslednejšega prispevka evropskih politik k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020.

| (9) | Čeprav so integrirane smernice Evropa 2020 naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter ob tesnem sodelovanju s parlamenti ter socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe. |
| --- | --- |

(9)

Čeprav so integrirane smernice Evropa 2020 naslovljene na države članice in Unijo, bi se morale izvajati v partnerstvu z vsemi nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter ob tesnem sodelovanju s parlamenti ter socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe.

| (10) | Integrirane smernice Evropa 2020 usmerjajo države članice pri izvajanju reform in upoštevajo medsebojno povezanost držav članic. Te integrirane smernice so skladne s Paktom za stabilnost in rast ter veljavno evropsko zakonodajo. Morale bi biti podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet lahko naslovi na države članice. |
| --- | --- |

(10)

Integrirane smernice Evropa 2020 usmerjajo države članice pri izvajanju reform in upoštevajo medsebojno povezanost držav članic. Te integrirane smernice so skladne s Paktom za stabilnost in rast ter veljavno evropsko zakonodajo. Morale bi biti podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet lahko naslovi na države članice.

| (11) | Odbor za zaposlovanje in Odbor za socialno zaščito bi morala v skladu s svojimi pristojnostmi na podlagi Pogodb spremljati izvajanje zadevnih politik glede na smernice za zaposlovanje. Ta odbora in druga pripravljalna telesa Sveta, vključena v usklajevanje ekonomskih in socialnih politik, bi morali tesno sodelovati – |
| --- | --- |

(11)

Odbor za zaposlovanje in Odbor za socialno zaščito bi morala v skladu s svojimi pristojnostmi na podlagi Pogodb spremljati izvajanje zadevnih politik glede na smernice za zaposlovanje. Ta odbora in druga pripravljalna telesa Sveta, vključena v usklajevanje ekonomskih in socialnih politik, bi morali tesno sodelovati –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sprejmejo se smernice za politike zaposlovanja držav članic, kot so določene v Prilogi. Te smernice so del „integriranih smernic Evropa 2020“.

Člen 2

Države članice upoštevajo smernice iz Priloge pri svojih politikah zaposlovanja in programih reform, o katerih poročajo v skladu s členom 148(3) PDEU.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Luxembourgu, 5. oktobra 2015

Za Svet

Predsednik

N. SCHMIT

---

(1)  Mnenje z dne 8. julija 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 27. maja 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Mnenje z dne 4. junija 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Priporočilo Sveta (EU) 2015/1184 z dne 14. julija 2015 o širših smernicah ekonomskih politik držav članic in Evropske unije (UL L 192, 18.7.2015, str. 27).

4

(5)  Sklep Sveta 2010/707/EU z dne 21. oktobra 2010 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (UL L 308, 24.11.2010, str. 46).

5

---

PRILOGA

SMERNICE ZA POLITIKE ZAPOSLOVANJA DRŽAV ČLANIC

DEL II INTEGRIRANIH SMERNIC EVROPA 2020

Smernica 5: Spodbujanje povpraševanja po delovni sili

Države članice bi morale olajšati ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, zmanjšati ovire podjetij pri zaposlovanju ter spodbujati podjetništvo in zlasti podpirati ustanavljanje in rast malih podjetij. Dejavno bi morale spodbujati socialno gospodarstvo in pospeševati socialne inovacije.

Davčno obremenitev bi bilo treba preusmeriti z dela na druge vire obdavčenja, ki manj škodijo zaposlovanju in rasti, pri čemer je treba zavarovati prihodke za ustrezno socialno zaščito in odhodke za pospeševanje rasti. Zmanjšanje obdavčitve dela bi moralo biti usmerjeno v odpravo ovir in odvračilnih dejavnikov za udeležbo na trgu dela, zlasti za ljudi, ki so od njega najbolj oddaljeni.

Države članice bi morale skupaj s socialnimi partnerji in v skladu z nacionalnimi praksami spodbujati mehanizme določanja plač, ki omogočajo prilagajanje plač razvoju produktivnosti. Treba bi bilo upoštevati razlike v strokovni usposobljenosti in gospodarski uspešnosti med regijami, sektorji in podjetji. Države članice in socialni partnerji bi morali pri določanju minimalnih plač upoštevati njihov vpliv na revščino zaposlenih, ustvarjanje delovnih mest in konkurenčnost.

Smernica 6: Izboljšanje ponudbe delovne sile, strokovne usposobljenosti in kompetenc

Države članice bi morale v sodelovanju s socialnimi partnerji spodbujati produktivnost in zaposljivost s primerno ponudbo ustreznega znanja, strokovne usposobljenosti in kompetenc. Izvesti bi morale potrebne naložbe v vse sisteme izobraževanja in usposabljanja, da bi povečale njihovo uspešnost in učinkovitost pri izboljšanju strokovne usposobljenosti in kompetenc delovne sile ter tako omogočile boljše predvidevanje in zadovoljevanje hitro spreminjajočih se potreb na dinamičnih trgih dela v vse bolj digitalnem gospodarstvu ter v okviru tehnoloških, okoljskih in demografskih sprememb. Okrepiti bi morale prizadevanja za izboljšanje dostopa vseh ljudi do kakovostnega vseživljenjskega učenja in izvajati strategije aktivnega staranja, ki omogočajo daljše delovno življenje.

Treba bi bilo obravnavati strukturne pomanjkljivosti v sistemih izobraževanja in usposabljanja, da se zagotovi kakovost učnih rezultatov in zmanjša število mladih, ki zgodaj opustijo izobraževanje. Države članice bi morale dvigniti stopnjo izobrazbe, spodbujati sisteme učenja na delovnem mestu, kot je dualno učenje, nadgraditi poklicno usposabljanje ter povečati priložnosti za priznavanje in potrjevanje strokovne usposobljenosti in kompetenc, pridobljenih zunaj okvira formalnega izobraževanja.

Treba bi bilo obravnavati visoko brezposelnost in nedejavnost. Dolgotrajno in strukturno brezposelnost bi bilo treba bistveno zmanjšati in preprečevati s celovitimi strategijami, ki se vzajemno dopolnjujejo, vključno z dejavno podporo za vrnitev na trg dela, prilagojeno posamezniku. Brezposelnost mladih in veliko število mladih, ki se ne izobražujejo, niso zaposleni in se ne usposabljajo (NEET), bi bilo treba celovito obravnavati s strukturnimi izboljšavami prehoda iz šolanja v zaposlitev, tudi prek celovitega izvajanja jamstva za mlade.

Treba bi bilo zmanjšati ovire za zaposlovanje, zlasti za prikrajšane skupine.

Povečati bi morali udeležbo žensk na trgu dela in zagotoviti enakost spolov, tudi s pomočjo enakega plačila. Spodbujati bi bilo treba usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, zlasti dostop do cenovno dosegljive kakovostne predšolske vzgoje, varstva in dolgotrajne oskrbe.

Države članice bi morale v celoti uporabiti Evropski socialni sklad in druge sklade Unije za spodbujanje zaposlovanja, socialne vključenosti, vseživljenjskega učenja in izobraževanja ter izboljšanje javne uprave.

Smernica 7: Izboljšanje delovanja trgov dela

Države članice bi morale upoštevati načela prožnosti in varnosti (v nadaljnjem besedilu: načela prožne varnosti). Zmanjšati in preprečiti bi morale segmentacijo trgov dela ter zatirati delo na črno. S predpisi o varstvu zaposlitve, delovnim pravom in pomočjo zadevnih institucij bi bilo treba ustvariti spodbudno okolje za zaposlovanje ter hkrati zagotoviti ustrezne ravni zaščite za vse zaposlene in iskalce zaposlitve. Zagotoviti bi bilo treba kakovostne zaposlitve z vidika socialno-ekonomske varnosti, organizacije dela, priložnosti za izobraževanje in usposabljanje, delovnih pogojev (vključno z zdravjem in varnostjo) ter usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja.

Države članice bi morale v skladu z nacionalnimi praksami in zaradi boljšega delovanja in večje učinkovitosti socialnega dialoga na nacionalni ravni pri oblikovanju in izvajanju zadevnih reform in politik tesno sodelovati z nacionalnimi parlamenti in socialnimi partnerji.

Države članice bi morale okrepiti aktivne politike trga dela z izboljšanjem njihove učinkovitosti, usmeritve, vpliva in obsega ter povezanosti s pasivnimi ukrepi; te politike bi bilo treba podkrepiti s pravicami in odgovornostmi, ki bi brezposelne spodbujale k aktivnemu iskanju zaposlitve. Namen teh politik bi moral biti izboljšanje usklajevanja ponudbe in povpraševanja na trgu dela ter podpora trajnostnim prehodom iz izobraževanja v zaposlitev.

Države članice bi si morale prizadevati za boljše in učinkovitejše javne službe za zaposlovanje, da bi zmanjšali in skrajšali brezposelnost z zagotavljanjem storitev, prilagojenih podpori iskalcev zaposlitve, podpiranjem povpraševanja na trgu dela in izvajanjem sistemov za merjenje uspešnosti. Morale bi učinkovito aktivirati tiste, ki lahko sodelujejo na trgu dela, in jim to omogočiti, hkrati pa zaščititi tiste, ki na njem ne morejo sodelovati. Spodbujati bi morale vključujoče trge dela, odprte vsem ženskam in moškim, in pri tem vzpostaviti učinkovite protidiskriminacijske ukrepe, hkrati pa z vlaganjem v človeški kapital povečati zaposljivost.

Treba bi bilo spodbujati mobilnost delavcev, da se izkoristi celoten potencial evropskega trga dela. Odpraviti bi morali ovire za mobilnost v zvezi s poklicnimi pokojninami in priznavanjem kvalifikacij. Države članice bi morale hkrati preprečiti zlorabe veljavnih pravil in zaznati morebiten beg možganov iz določenih regij.

Smernica 8: Pospeševanje socialne vključenosti, boj proti revščini in spodbujanje enakih možnosti

Države članice bi morale posodobiti sisteme socialne zaščite, da zagotovijo uspešno, učinkovito in ustrezno zaščito v vseh fazah posameznikovega življenja, ter tako pospeševati socialno vključenost, spodbujati enake možnosti, tudi za ženske in moške, ter odpravljati neenakosti. Z dopolnjevanjem splošnih pristopov s selektivnimi se bo povečala učinkovitost, s poenostavitvijo pa naj bi se izboljšala dostopnost in kakovost. Več pozornosti bi bilo treba nameniti preventivnim in integriranim strategijam. S sistemi socialne zaščite bi bilo treba pospeševati socialno vključevanje, in sicer s spodbujanem ljudi k dejavni udeležbi na trgu dela in v družbi. Bistvene so cenovno in drugače dostopne kakovostne storitve, kot so nega otrok, zunajšolsko varstvo, izobraževanje, usposabljanje, stanovanjske in zdravstvene storitve ter dolgotrajna oskrba. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi osnovnim storitvam in ukrepom za preprečevanje zgodnje opustitve izobraževanja,za zmanjšanje revščine zaposlenih ter za boj proti revščini in socialni izključenosti.

V ta namen bi bilo treba v skladu z načeli dejavnega vključevanja uporabiti različne instrumente, ki bi se vzajemno dopolnjevali, vključno s storitvami za aktivacijo delovne sile, dostopnimi kakovostnimi storitvami in ustrezno dohodkovno podporo za potrebe posameznikov. Sistemi socialne zaščite bi morali biti oblikovani tako, da jih lahko koristijo vsi upravičenci, hkrati pa podpirajo zaščito človeškega kapitala in naložbe vanj ter skozi vse življenje preprečujejo in zmanjšujejo revščino in socialno izključenost ter varujejo pred njima.

Države članice bi morale ob upoštevanju vse daljših življenjskih dob in demografskih sprememb zagotoviti trajnost in ustreznost pokojninskih sistemov za ženske in moške. Izboljšati bi morale kakovost, dostopnost, učinkovitost in uspešnost zdravstvenih sistemov in sistemov dolgotrajne oskrbe, hkrati pa zagotoviti njihovo vzdržnost.

---

| 15.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 268/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 268/33

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/1849

z dne 13. oktobra 2015

o ukrepih za preprečevanje vnosa škodljivih organizmov v Unijo in njihovega širjenja v Uniji, kar zadeva nekatero zelenjavo s poreklom iz Gane

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 6858)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti tretjega stavka člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zdravstveni pregledi pošiljk nekaterih rastlin in rastlinskih proizvodov s poreklom iz Gane, ki so jih izvedle države članice, so pokazali, da je veliko število teh rastlin in rastlinskih proizvodov okuženih s škodljivimi organizmi, večinoma neevropskimi Tephritidae, na primer Ceratitis cosyra (Walker), Thrips palmi Karny ali Bemisia tabaci (Genn.). Število pošiljk iz Gane, zadržanih v Uniji zaradi škodljivih organizmov, se znatno povečuje od leta 2009. Večinoma so zadržane rastline, razen semena, iz vrst Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. in Solanum L., razen S. lycopersicum L. (v nadaljnjem besedilu: določeno blago). |
| --- | --- |

(1)

Zdravstveni pregledi pošiljk nekaterih rastlin in rastlinskih proizvodov s poreklom iz Gane, ki so jih izvedle države članice, so pokazali, da je veliko število teh rastlin in rastlinskih proizvodov okuženih s škodljivimi organizmi, večinoma neevropskimi Tephritidae, na primer Ceratitis cosyra (Walker), Thrips palmi Karny ali Bemisia tabaci (Genn.). Število pošiljk iz Gane, zadržanih v Uniji zaradi škodljivih organizmov, se znatno povečuje od leta 2009. Večinoma so zadržane rastline, razen semena, iz vrst Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. in Solanum L., razen S. lycopersicum L. (v nadaljnjem besedilu: določeno blago).

| (2) | Revizije, ki jih je Komisija opravila v Gani, zlasti leta 2012 in leta 2015, so razkrile pomanjkljivosti pri sistemu izdajanja fitosanitarnih izvoznih spričeval. Kljub zagotovilom in ukrepom, ki so jih je naznanili pristojni organi Gane, se je število zadržanj še povečalo. |
| --- | --- |

(2)

Revizije, ki jih je Komisija opravila v Gani, zlasti leta 2012 in leta 2015, so razkrile pomanjkljivosti pri sistemu izdajanja fitosanitarnih izvoznih spričeval. Kljub zagotovilom in ukrepom, ki so jih je naznanili pristojni organi Gane, se je število zadržanj še povečalo.

| (3) | Na podlagi rezultatov navedenih revizij in števila zadržanj je Komisija sklenila, da trenutni fitosanitarni nadzorni ukrepi Gane ne zadoščajo za zagotovitev, da pošiljke rastlin in rastlinskih proizvodov s poreklom iz Gane niso napadene s škodljivimi organizmi, ali za odpravo tveganja vnosa škodljivih organizmov v Unijo prek uvoza določenega blaga. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi rezultatov navedenih revizij in števila zadržanj je Komisija sklenila, da trenutni fitosanitarni nadzorni ukrepi Gane ne zadoščajo za zagotovitev, da pošiljke rastlin in rastlinskih proizvodov s poreklom iz Gane niso napadene s škodljivimi organizmi, ali za odpravo tveganja vnosa škodljivih organizmov v Unijo prek uvoza določenega blaga.

| (4) | Sprejeti bi bilo treba ukrepe za odpravo tveganja, ki ga predstavlja uvoz določenega blaga v Unijo. Zato bi bilo treba prepovedati vnos določenega blaga v Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Sprejeti bi bilo treba ukrepe za odpravo tveganja, ki ga predstavlja uvoz določenega blaga v Unijo. Zato bi bilo treba prepovedati vnos določenega blaga v Unijo.

| (5) | Ukrepi bi morali biti veljavni do 31. decembra 2016, da se odpravi trenutno tveganje zaradi vnosa, hkrati pa Gani omogoči, da posodobi svoj sistem izdajanja spričeval. |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi bi morali biti veljavni do 31. decembra 2016, da se odpravi trenutno tveganje zaradi vnosa, hkrati pa Gani omogoči, da posodobi svoj sistem izdajanja spričeval.

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Rastline, razen semena, iz vrst Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. in Solanum L., razen S. lycopersicum L., s poreklom iz Gane je prepovedano vnašati na ozemlje Unije.

Člen 2

Člen 1 se uporablja do 31. decembra 2016.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 13. oktobra 2015

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

---