# Eiropas Savienības C 323/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 323 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 1. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 323

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 1. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 323/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7733 – Tokio Marine / HCC) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 323/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7735 – Fosun / BHF-KB) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 323/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7712 – KSPG/Hasco/Cosmo/JV) (
  1
  ) | 2 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2015/C 323/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7733 – Tokio Marine / HCC) (
  1
  )

Tokio Marine / HCC

1

1

2015/C 323/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7735 – Fosun / BHF-KB) (
  1
  )

Fosun / BHF-KB

1

1

2015/C 323/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7712 – KSPG/Hasco/Cosmo/JV) (
  1
  )

KSPG/Hasco/Cosmo/JV

1

2

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 323/04 | Euro maiņas kurss | 3 |
| | Eiropas Savienības Civildienesta tiesa |
| 2015/C 323/05 | Lietu nodošanas palātām kritēriji | 4 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2015/C 323/04

Euro maiņas kurss

3

Eiropas Savienības Civildienesta tiesa

2015/C 323/05

Lietu nodošanas palātām kritēriji

4

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 323/06 | Paziņojums uzņēmējiem – Jaunākā posma pieprasījumi par autonomo kopējā muitas tarifa nodokļu nepiemērošanu dažiem rūpniecības un lauksaimniecības produktiem | 5 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 323/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7788 – Ardian / Electricité de France / Géosel) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 6 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 323/08 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 7 |
| 2015/C 323/09 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 11 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2015/C 323/06

Paziņojums uzņēmējiem – Jaunākā posma pieprasījumi par autonomo kopējā muitas tarifa nodokļu nepiemērošanu dažiem rūpniecības un lauksaimniecības produktiem

5

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2015/C 323/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7788 – Ardian / Electricité de France / Géosel) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Ardian / Electricité de France / Géosel

1

6

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2015/C 323/08

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

7

2015/C 323/09

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 1.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7733 – Tokio Marine / HCC)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 323/01)

Komisija 2015. gada 9. septembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7733. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7733. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 1.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7735 – Fosun / BHF-KB)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 323/02)

Komisija 2015 gada 15. septembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7735. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7735. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 1.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/2

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7712 – KSPG/Hasco/Cosmo/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 323/03)

Komisija 2015 gada 25. septembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7712. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7712. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 1.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/3

---

Euro maiņas kurss (1)

2015. gada 30. septembris

(2015/C 323/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1203 |
| JPY | Japānas jena | 134,69 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4598 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,73850 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4083 |
| CHF | Šveices franks | 1,0915 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,5245 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,187 |
| HUF | Ungārijas forints | 313,45 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2448 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4176 |
| TRY | Turcijas lira | 3,3903 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5939 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5034 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,6824 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7568 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5921 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 328,27 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,4984 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,1206 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,6445 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 347,81 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9237 |
| PHP | Filipīnu peso | 52,347 |
| RUB | Krievijas rublis | 73,2416 |
| THB | Taizemes bāts | 40,712 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,4808 |
| MXN | Meksikas peso | 18,9768 |
| INR | Indijas rūpija | 73,4805 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1203

JPY

Japānas jena

134,69

DKK

Dānijas krona

7,4598

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,73850

SEK

Zviedrijas krona

9,4083

CHF

Šveices franks

1,0915

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,5245

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,187

HUF

Ungārijas forints

313,45

PLN

Polijas zlots

4,2448

RON

Rumānijas leja

4,4176

TRY

Turcijas lira

3,3903

AUD

Austrālijas dolārs

1,5939

CAD

Kanādas dolārs

1,5034

HKD

Hongkongas dolārs

8,6824

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7568

SGD

Singapūras dolārs

1,5921

KRW

Dienvidkorejas vona

1 328,27

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,4984

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,1206

HRK

Horvātijas kuna

7,6445

IDR

Indonēzijas rūpija

16 347,81

MYR

Malaizijas ringits

4,9237

PHP

Filipīnu peso

52,347

RUB

Krievijas rublis

73,2416

THB

Taizemes bāts

40,712

BRL

Brazīlijas reāls

4,4808

MXN

Meksikas peso

18,9768

INR

Indijas rūpija

73,4805

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

Eiropas Savienības Civildienesta tiesa

| 1.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/4

---

Lietu nodošanas palātām kritēriji

(2015/C 323/05)

2015. gada 11. septembrī Civildienesta tiesa saskaņā ar Tiesas Statūtu I pielikuma 4. pantu un tās Reglamenta 13. panta 2. punktu nolēma prasības pieteikuma iesniegšanas brīdī nodot lietas pārmaiņus pirmajai, otrajai un trešajai palātai atkarībā no to reģistrācijas kārtības kancelejā, neskarot lietu nodošanu plēnumam vai tiesnesim vienpersoniski.

Civildienesta tiesas priekšsēdētājs varēs atkāpties no iepriekš minētajiem sadales noteikumiem lietu saistības dēļ, kā arī lai nodrošinātu līdzsvarotu un saskaņotu darba slodzes sadalījumu Civildienesta tiesā.

Šo pašu iemeslu dēļ Civildienesta tiesas priekšsēdētājs var nolemt pārdalīt lietas tiesvedības laikā pēc apspriešanās ar attiecīgajiem tiesnešiem un pirms Civildienesta tiesas Reglamenta 58. pantā minētā ievadziņojuma sniegšanas.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 1.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/5

---

Paziņojums uzņēmējiem – Jaunākā posma pieprasījumi par autonomo kopējā muitas tarifa nodokļu nepiemērošanu dažiem rūpniecības un lauksaimniecības produktiem

(2015/C 323/06)

Uzņēmēji tiek informēti par to, ka Komisija ir saņēmusi 2016. gada jūlija posma pieprasījumus saskaņā ar administratīvo kārtību, kas paredzēta Komisijas paziņojumā par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām (2011/C 363/02) (1).

To izstrādājumu saraksts, kuriem tiek prasīta nodokļu nepiemērošana, tagad ir pieejams Komisijas tematiskajā (Europa) tīmekļa vietnē par muitas savienību (2).

Uzņēmēji tiek informēti arī par to, ka termiņš, līdz kuram iebildumiem pret jaunajiem pieprasījumiem ar valstu pārvaldes iestāžu starpniecību jāsasniedz Komisija, ir 2015. gada 11. decembris – Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupas otrās plānotās sanāksmes datums.

Ieinteresētajiem uzņēmējiem tiek ieteikts sarakstā ieskatīties regulāri, lai saņemtu informāciju par pieprasījumu statusu.

Vairāk informācijas par tarifa autonomās atcelšanas procedūru var iegūt Europa tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm.

---

(1)  OV C 363, 13.12.2011., 6. lpp.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=lv

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 1.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/6

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7788 – Ardian / Electricité de France / Géosel)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 323/07)

| 1. | Komisija 2015. gada 22. septembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi Ardian France S.A.S. (Ardian, Francija) un Electricité de France S.A. (EDF, Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē netieši iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Géosel Manosque S.A.S. (Géosel, Francija), iegādājoties daļas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2015. gada 22. septembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi Ardian France S.A.S. (Ardian, Francija) un Electricité de France S.A. (EDF, Francija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē netieši iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Géosel Manosque S.A.S. (Géosel, Francija), iegādājoties daļas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  Ardian
  : pašu kapitāla un aktīvu pārvaldība visā pasaulē saistībā ar tādām nozarēm kā veselības aprūpe, infrastruktūra, enerģētika, patēriņa preces un jaunās tehnoloģijas,
  —   
  EDF
  : elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība, elektroenerģijas pārvade, sadale un piegāde mazumtirdzniecībā, citi ar elektroenerģiju saistīti pakalpojumi, kā arī dabasgāzes vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība,
  —   
  Géosel
  : ogļūdeņražu pazemes uzglabāšana un transportēšana Francijā. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  Ardian
  : pašu kapitāla un aktīvu pārvaldība visā pasaulē saistībā ar tādām nozarēm kā veselības aprūpe, infrastruktūra, enerģētika, patēriņa preces un jaunās tehnoloģijas,

—   
  EDF
  : elektroenerģijas ražošana un vairumtirdzniecība, elektroenerģijas pārvade, sadale un piegāde mazumtirdzniecībā, citi ar elektroenerģiju saistīti pakalpojumi, kā arī dabasgāzes vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība,

—   
  Géosel
  : ogļūdeņražu pazemes uzglabāšana un transportēšana Francijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7788 – Ardian / Electricité de France / Géosel uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7788 – Ardian / Electricité de France / Géosel uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp., (Apvienošanās regula).

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 1.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/7

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 323/08)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantu.

VIENOTS DOKUMENTS

DALMATINSKI PRŠUT

ES Nr.: HR-PGI-0005-01205-3.3.2014

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Nosaukums

Dalmatinski pršut

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Horvātija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Dalmatinski pršut ir ilgi uzglabājams cietžāvēts gaļas produkts, kas izgatavots no cūkas kājas ar kaulu, ādu un zemādas speķi.

Dalmatinski pršut nesatur nekādas piedevas (nitrītus, nitrātus, kālija sorbātu, askorbīnskābi vai propānskābi), izņemot jūras sāli.

Produktam ir šādas organoleptiskās īpašības:

a)   ārējais izskats: bez ieplaisājumiem un iegriezumiem, bez noļukušiem muskuļaudu un ādas gabaliem un bez ādas krokojumiem;

b)   šķērsgriezumā: zemādas tauku slānis ir baltā līdz sārti baltā krāsā, savukārt muskuļaudu krāsa ir vienmērīgi sarkana līdz sārta;

c)   smarža: fermentētas, sālītas, žāvētas un kūpinātas cūkgaļas smarža, bez svešām smakām (darvas, eļļas, jēlas gaļas, slapjas zāles vai siena smakas), ar maigu dūmu aromātu;

d)   garša: nedaudz sāļa līdz sāļa;

e)   konsistence: maiga.

Produktam ir šādas ķīmiskās īpašības:

| a) | ūdens saturs 40–55 %; |
| --- | --- |

a)

ūdens saturs 40–55 %;

| b) | ūdens aktivitāte (aw): zemāka par 0,93; |
| --- | --- |

b)

ūdens aktivitāte (aw): zemāka par 0,93;

| c) | sāls (NaCl) saturs 4,5–7,5 %. |
| --- | --- |

c)

sāls (NaCl) saturs 4,5–7,5 %.

Patērētājiem piedāvātā Dalmatinski pršut minimālais svars ir 6,5 kg, un no apstrādes sākuma tas ir nogatavināts vismaz 12 mēnešus.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dalmatinski pršut tiek ražots no svaigām cūku ciskām ar kaulu, kas iegūtas no cūkām, kuras izaudzētas no komerciālu gaļas cūku šķirnēm, šo šķirņu krustojumiem vai tīrajām līnijām vai to krustojumiem jebkādā kombinācijā.

Minimālais aplīdzinātas ciskas svars ir 11 kg.

Gaļas kvalitāte: svaigai kājai jābūt bez saredzamām sasitumu pazīmēm. Ciskas gaļai jābūt sarkanīgi sārtā krāsā, ar blīvu struktūru un sausu virsmu (RFN).

Nedrīkst izmantot blāvas krāsas, mīkstu un ūdeņainu gaļu, izteikti tumšu, sīkstu un sausu gaļu, tāpat arī vēlamās krāsas gaļu, kas ir mīksta un ūdeņaina, kā arī stingru, neūdeņainu gaļu, kas ir blāva.

Šķiņķi ievedot cehā, cūkas ciskas pH, ko mēra pusplēvainā muskuļa (musculus semimembranosus) apvidū, ir jābūt 5,5 līdz 6,1.

Tauku slānis: aplīdzinātās ciskas ārējā daļā esošās speķa kārtas biezumam, ko mēra vertikāli zem ciskas kaula galviņas, jābūt vismaz 15 mm.

Tauku pārklājums gar visu kājas noapaļoto malu ir pietiekams, lai novērstu ādas atdalīšanos no muskuļaudiem.

Gaļas temperatūra: šķiņķi ievedot cehā, gaļas iekšējai temperatūrai jābūt no 1 līdz 4 °C.

Uzglabāšanas un pārvadāšanas laikā svaigās ciskas tiek glabātas 1–4 °C temperatūrā. Ciskas aizliegts saldēt.

Ciskas sālīšana jāveic laikposmā no 24 līdz 96 stundām pēc cūkas nokaušanas.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem Dalmatinski pršut ražošanas posmiem no svaigo cisku sālīšanas līdz to presēšanai, kūpināšanai, žāvēšanai un nogatavināšanai jānoris 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Pēc nogatavināšanas posma beigām šķiņķiem iededzina preču zīmi, kurā attēlots Dalmatinski pršut logotips un norādīts ražotāja kods, kurš ir identisks ražotnes veterinārajam kontroles numuram.

Produktu piedāvājot tirgū, uz tā jābūt norādītam nosaukumam Dalmatinski pršut un logotipam. Nosaukumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam, un norādītam ar pietiekami lieliem burtiem, kā arī ar krāsu un fontu izceltam tā, lai to varētu viegli atšķirt no citiem uzrakstiem.

Zīmola lietošanas tiesības ar vienādiem nosacījumiem piešķir visiem zīmola lietotājiem, kas laiž tirgū specifikācijai atbilstīgu produktu.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Šķiņķa Dalmatinski pršut ražošana norisinās Dalmācijā. Ražošanas apgabala ziemeļu robeža iet caur Novaljas pilsētu, Kolanas pašvaldības teritoriju, Pagas pilsētu, Starigradas un Jasenices pašvaldības teritoriju, Obrovacas pilsētu, Ervenikas pašvaldības teritoriju un Kninas pilsētu. Austrumu robeža sakrīt ar Bosnijas un Hercegovinas un ar Melnkalnes valsts robežu. Dienvidos un rietumos apgabala robežu iezīmē valsts jūras robeža ar Itālijas Republiku.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne starp Dalmatinski pršut un ģeogrāfisko apgabalu, kurā to ražo, balstās uz produkta īpašībām, kuras veidojušās tradicionālās ražošanas metodes izmantošanas rezultātā, un arī uz šā reģionālā produkta reputāciju, ko tas ir iemantojis valsts mērogā.

Apgabala specifika

Dabas faktori

Dalmatinski pršut ražo visā Dalmācijas ģeogrāfiskajā apgabalā, kas stiepjas gar Adrijas jūru un ietver Horvātijas piekrastes lielāko un garāko posmu. Dalmācijas reģions aptver salas, piekrasti un iekšzemi, kurā valda submediterānais klimats. Piekraste, salas un kalnainais apvidus atrodas paralēli cits citam no ziemeļrietumiem uz dienvidaustrumiem. Iekšzemes reljefs ir kalnains, ar tipiskām karsta iezīmēm.

Dalmācijā valda Vidusjūras klimats ar siltām, sausām vasarām un maigām, mitrām ziemām. Vidējā gaisa temperatūra ziemā ir 3,6–9 °C, savukārt vasaras vidējā temperatūra ir 24,7–25,3 °C. Gaisa relatīvais mitrums svārstās no 56 % līdz 76 %. Tipiska šā apgabala klimatiskā iezīme ir bora – sauss un auksts vējš, kas dominē ziemas periodā un pūš vidēji 130 dienas gadā. Šie klimatiskie faktori rada Dalmatinski pršut šķiņķim labvēlīgus žāvēšanas un nogatavināšanas apstākļus.

Cilvēkfaktori

Pateicoties labvēlīgajam klimatam un allaž pieejamajam jūras sālim, Dalmācijas iedzīvotāji no senajiem romiešiem ātri iemācījušies saglabāt cūkgaļu, izmantojot sālīšanu un žāvēšanu. Kopš tiem laikiem šāda šķiņķa gatavošanas zināšanas tika nodotas no paaudzes paaudzei, ar laiku izstrādājot ražošanas procesu, ko Dalmācijā uzskata par tradicionālu.

Tradicionālā zinātība ir nepieciešama visos Dalmatinski pršut ražošanas posmos. Šķiņķa gatavošanas meistari Dalmācijā atlasa kvalitatīvus šķiņķa gabalus, kas sver vismaz 11 kg un ir ar vismaz 15 mm biezu speķa un ādas kārtu. Pirms sālīšanas no šķiņķa tiek izmasētas asiņu paliekas, it īpaši no ciskas artērijas, lai novērstu gaļas bojāšanos žāvēšanas un nogatavināšanas posmā. Šķiņķa meistaru zinātība ir noteicošais faktors šķiņķa sālīšanas un presēšanas ilguma noteikšanā, jo tas galvenokārt ir atkarīgs no šķiņķa svara.

Īpaša uzmanība tiek veltīta kūpināšanas metodei un ilgumam, kā arī malkas izvēlei. Faktiski ilgākai uzglabāšanai Dalmatinski pršut šķiņķi sākotnēji apstrādāja galvenokārt sālot un žāvējot, nevis kūpinot. Dalmatinski pršut kūpināšana žāvēšanas procesā, kas norisinājās seno virtuvju pavardu tuvumā vai žāvētavās ar mitrumu neaizturošiem jumtiem, tika ieviesta, lai mazinātu gaļas mitrumu lietaina un slapja laika gadījumā. Tiklīdz laikapstākļi mainījās un atsāka pūst bora, šķiņķus izkarināja žāvēties svaigā gaisā.

Dalmatinski pršut ražotāji nonāca pie atziņas, ka kūpinātā gaļa labāk nogatavinās un ir ilgāk uzglabājama, jo dūmiem piemīt antioksidējošas un antibakteriālas īpašības, tāpēc viņi sāka kūpināt šķiņķus pat sausā laikā, kad nebija īstas vajadzības karināt šķiņķus pavardu tuvumā. Lai gan šodienas ražošanas metodes vairs nerada nepieciešamību izmantot kūpināšanu par gaļas ilgākas uzglabāšanas metodi, to joprojām izmanto Dalmatinski pršut šķiņķa ražošanā, lai piešķirtu tam kūpinātas un žāvētas cūkgaļas neatkārtojamo un izteikto aromātu. Šodien kūpināšana ir atsevišķs ražošanas posms, kurā izmanto auksto kūpināšanu ar skābarža (Carpinus sp.), ozola (Quercus sp.) vai dižskābarža (Fagus sp.) malku vai skaidām, jo vietējās mājsaimniecības apkurei tradicionāli izmantojušas tieši šādu malku.

Produkta specifika

Dalmatinski pršut unikalitāte galvenokārt izpaužas tā organoleptiskajās īpašībās, kas izveidojušās ražošanas procesā.

Šā šķiņķa raksturīgākā organoleptiskā īpašība ir tā aromāts apvienojumā ar fermentētas, žāvētas cūkgaļas garšu un maigajām kūpinājuma notīm. Pētījumi apliecina atšķirības Dalmatinski pršut un Eiropas valstu sešu citu šķiņķu gaistošo vielu sastāvā, proti, visos Dalmatinski pršut paraugos bija atrodami fenoli (gvajakols, fenols, o-krezols, m-krezols, 2,5-ksilenols, 2,6-ksilenols un 2,6-dimetoksifenols). Ņemot vērā, ka citu šķiņķu ražošanas process norit bez kūpināšanas, tieši iepriekšminētie fenoli, visticamāk, rada minēto kūpinājuma aromātu (Igor Jerković, Josip Mastelić, Snježana Tartaglia: A study of volatile flavour substances in Dalmatian traditional smoked ham: Impact of drycuring and frying, Food Chemistry 104 (2007), 1038. lpp.).

Dalmācijas šķiņķim Dalmatinski pršut raksturīga arī viegli sāļa līdz sāļa garša, maiga konsistence un vienmērīga sarkana līdz sārta krāsa.

Cēloņsakarība starp apgabalu un produkta īpašībām

Saikne starp Dalmatinski pršut īpašībām un tā ražošanas apgabalu galvenokārt izpaužas tradicionālajā ražošanas metodē, kura tikusi nodota no paaudzes paaudzē. Tradicionālas ražošanas metodes ir veidojušas Dalmatinski pršut īpašo raksturu, kas tam palīdzējis iemantot tagadējo reputāciju.

Galvenā atšķirīgā Dalmatinski pršut raksturiezīme ir tā maigais kūpinājuma aromāts. Tāpēc kūpināšana ir sevišķi svarīgs ražošanas procesa posms, jo kūpināšanas laikā šķiņķa meistariem rūpīgi jāizvēlas piemērota malka, kā arī stingri jāregulē dūmu daudzums un kūpināšanas procesa ilgums, kas galvenokārt atkarīgs no šķiņķa svara un laikapstākļiem kūpināšanas laikā. Ja šo parametru noteikšanā pieļauj kļūdas, šķiņķim var izveidoties pārmērīgi izteikts kūpinājuma aromāts, pārāk tumša āda un blīvāka gaļas konsistence, un šķiņķis nebūs mutē kūstošs.

Šķiņķa meistaru prasmes nogatavināšanas laikā ir svarīgas, lai noteiktu optimālu gaisa plūsmu, temperatūru un relatīvo mitrumu, kas nodrošinātu piemērotu metabolisma procesu norises tempu un tādējādi novērstu strauju, pārmērīgu izžūšanu, kuras rezultātā gaļa kļūtu blīvāka un zaudētu savu vienmērīgo sarkano līdz sārto krāsu visā muskuļaudu platumā, malējām daļām kļūstot tumšākām.

Pateicoties savam maigajam kūpinājuma aromātam, Dalmatinski pršut jau ilgu laiku bauda patērētāju atzinību ārpus ražošanas apgabala.

1930. gadu beigās Rūdolfs Bergšteins (Rudolf Bergštajn), kroga īpašnieks no Varaždinas pilsētas, vietējā nedēļas laikrakstā reklamēja, ka savā ēstuvē viņš klientiem piedāvā nobaudīt “īstu Dalmācijas šķiņķi” (Hrvatsko jedinstvo, Varaždin, 1938. gada 60. izdevums, 8. lpp.).

Dalmatinski pršut popularitāte strauji izplatījās 1960. gados, kad pieprasījuma kāpums veicināja plašāku ražošanu, kura noritēja kooperatīvos.

Gaļas pārstrādes nozares avīzē Meso M. Krvavica un J. Đugum 2006. gadā rakstīja, ka “Horvātijas tradicionālajiem šķiņķa veidiem, kuru vidū ir Dalmatinski pršut, (..) piemīt īpašības, kas tos ierindo augstākā labuma šķiņķu virsotnē (..)”. Tas apliecina, ka Dalmatinski pršut arī šodien ir atzīts savas kvalitātes un tradicionālās ražošanas metodes dēļ.

Dalmatinski pršut šķiņķa ražotāji regulāri piedalās valsts mērogā notiekošajā Šķiņķa gadatirgū, kurš kopš 2006. gada norisinās Sinj pilsētā un kurā dalību ņem arī pārstāvji no ārvalstīm, un Starptautiskajā prošuto gadatirgū, kas kopš 2007. gada tiek organizēts Tinjan pašvaldībā, un šajos gadatirgos Dalmatinski pršut ražotāji bieži gūst balvas. Dalmatinski pršut ir ieguvis čempiona titulu un saņēmis zelta medaļas 2009., 2010. un 2013. gadā Starptautiskajā lauksaimniecības izstādē Novi sad pilsētā Serbijā.

Līdz ar tūrisma kāpumu 1990. gadu vidū un augošo pieprasījumu pēc tipiskiem vietējiem produktiem Dalmatinski pršut ir kļuvis par izteiktu Dalmācijas delikatesi un par ekonomikai svarīgu tradicionālu pārtikas produktu Horvātijā.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/DALM%20PRSUT/izmijenjena%20Specifikacija%20Dalmatinski%20pršut.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 1.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/11

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 323/09)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

MOJAMA DE ISLA CRISTINA

EK Nr.: ES-PGI-0005-01211 – 10.3.2014.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

Mojama de Isla Cristina

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produktu Mojama de Isla Cristina gatavo no tunzivs augstvērtīgās daļas, ko dēvē par fileju, izmantojot gan augšējās, gan apakšējās filejas daļas, kuras nogatavina, pievienojot garšvielas un vītinot gaisā vai speciāli šim nolūkam izveidotos tuneļos.

Mojama de Isla Cristina klasificē augstākās šķiras vai I šķiras kategorijā.

Augstākā šķira: šo produktu gatavo no filejas iekšdaļas, t. i., mazāk treknās daļas, kas atrodas pie mugurkaula.

I šķira: šo produktu gatavo no filejas treknākajām daļām, kas atrodas blakus tām, kuras izmanto augstākās šķiras produkta gatavošanā.

Mojama de Isla Cristina ārpuse ir tumši brūna, savukārt iekšpusē ir redzamas tunzivs filejai raksturīgās svītras, kas I šķiras produktam ir izteiktākas nekā augstākās šķiras produktam. Griezuma vietā produkts ir dažādu toņu tumši sarkanā krāsā, filejas malās krāsa ir tumšāka; konsistence blīva un gluda, ne pārāk šķiedraina; produktam piemīt treknas zivs smarža un garša.

Sāls saturs ir no 3 % līdz 9 %, relatīvais mitrums – no 40 % līdz 50 %.

Produktu fasē vakuumiepakojumā caurspīdīgos plastmasas maisos, sadalītu dažāda svara gabalos vai sagrieztu šķēlēs olīvu vai saulespuķu eļļā; uz iepakojuma piestiprina attiecīgo marķējumu. To var šķēlēs sagrieztu fasēt arī stikla tarā olīvu vai saulespuķu eļļā.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Produktu Mojama de Isla Cristina gatavo no tunzivs filejas, izmantojot šādu sugu tunzivis: Thunnus albacares, kas tirdzniecībā pazīstama kā dzeltenspuru tunzivs, gaišā tunzivs jeb rabil un Thunnus thynnus, kas tirdzniecībā pazīstama kā zilā tunzivs, kuras dzīvsvars pārsniedz 200 kg. Attiecībā uz izejvielas ieguves apgabalu ierobežojumu nav, taču ražošanā drīkst izmantot vienīgi savvaļas tunzivis.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā jāveic šādas darbības: tunzivs skalošana, sadalīšana (ko tradicionāli dēvē par “ronqueo”), pēc sadalīšanas iegūto gabalu skalošana, sālīšana, atkārtota skalošana vēlamās sālījuma pakāpes iegūšanai, presēšana, tunzivs fileju nogatavināšana vītinot, aplīdzināšana un galīgā atlase iepakošanai.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Produktu fasē vakuumiepakojumā caurspīdīgos plastmasas maisos, sadalītu dažāda svara gabalos vai sagrieztu šķēlēs olīvu vai saulespuķu eļļā; uz iepakojuma piestiprina attiecīgo marķējumu. To var fasēt arī stikla tarā sagrieztu šķēlēs olīvu vai saulespuķu eļļā.

Produkts jāiepako ražotnē, lai uzturētu ražošanas procesa beigās iegūtās fizikāli ķīmiskās un organoleptiskās īpašības, it īpaši tā sāls saturu un relatīvo mitrumu.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Katram ražotājam, kurš tirgo Mojama de Isla Cristina, uz ko attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, jāmarķē produkts ar etiķeti, kurā labi redzamā vietā iekļauta norāde Mojama de Isla Cristina un Eiropas Savienības AĢIN logotips. Marķējumā jābūt norādītam arī aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes logotipam:

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ražošanas apgabals ir Velvas (Huelva) provinces Islakristinas (Isla Cristina), Lepes (Lepe), Kartajas (Cartaya) un Ajamontes (Ayamonte) pašvaldības teritorija.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Mojama de Isla Cristina ir Spānijas tirgū atzīta delikatese, kas izceļas ar rūpīgo pagatavošanas veidu, augsto cenu un ekskluzīvo patēriņu. Dažādās Spānijas vietās to var iegādāties pārtikas veikalos, kuri specializējas reģionālās gastronomijas delikatesēs.

Produktu Mojama de Isla Cristina un ģeogrāfisko apgabalu vieno saikne, kuras pamatā ir prestižs un reputācija, ko šis produkts ieguvis, pateicoties minētā apgabala zivju sālīšanas tradīcijai. Ar tunzivju zveju ļaudis šajā apgabalā vienmēr ir nodarbojušies un nodarbojas joprojām. Apgabalā pastāv lietpratīgas šā produkta pagatavošanas metodes, kas sakņojas no paaudzes paaudzē pārmantotajās zināšanās un pieredzē.

Visā Kadisas līcī ir senas zvejošanas un tunzivju sālīšanas tradīcijas, kuru pirmsākumi meklējami feniķiešu un tartēsiešu laikos, kad viņi šā apgabala pirmajiem iedzīvotājiem iemācīja zvejas paņēmienus, un pastāv liecības, ka tajā laikā notikusi tunzivju zveja, kurā izmantoti tīklu labirinti.

Zvejniecība kā dzīvesveids piedzīvoja uzplaukumu, un, tā kā zivis bija nepieciešams iesālīt, lai tās varētu tirgot, Islakristinas, Ajamontes un Kartajas apkaimē, kā arī citviet gar Velvas piekrasti izveidojās daudzi zivju sālīšanas uzņēmumi, kuros tika gatavotas visa veida tunzivis un skumbrijas eksportēšanai uz visu pasauli.

Iedzīvotāji, kuri vēlāk apmetās uz dzīvi Spānijas dienvidos, turpināja nodarboties ar zvejniecību, attīstot šo nozari, kas saglabājusies līdz mūsu dienām ar pārmantotām tradicionālajām amatniecības metodēm, kuras izmanto tunzivju fileju apstrādes un sālīšanas procesos.

Velvas tradicionālā sālīšanas nozare ir koncentrēta Islakristinas, Lepes un Ajamontes apgabalā, kur joprojām izmanto tradicionālos gatavošanas paņēmienus un kur valda sevišķi piemēroti klimatiskie apstākļi.

Mojama de Isla Cristina ir visnozīmīgākais sālītās tunzivs produkts, un tā ražošanas nozari galvenokārt veido mazi un vidēji ģimenes uzņēmumi, kurus vada to īpašnieki un dibinātāji vai viņu mantinieki, un tas ir ļāvis produkta izgatavošanas metodēm šajos uzņēmumos saglabāties līdz mūsdienām, sekojot senākajām tradīcijām un kvalitātes uzlabošanos nolūkos izmantojot tikai tās jaunās metodes, kuras uzlabo pārtikas produkta drošumu un nodrošina ražošanas procesa visaptverošu kontroli.

Produkta gatavošanas laikā ir nepieciešama zinātība un pieredze ikvienā procesa posmā: zivs liemeņa sadalīšanā, Mojama de Isla Cristina gatavošanai nepieciešamo fileju izgriešanā, griezumu veikšanā pareizajās vietās, sālīšanā, kur vajadzīga zinātība sāls daudzuma izvēlē, pēc tam skalošanā, kas jādara kontrolēti, lai nodrošinātu, ka tiek noskalots liekais (un vienīgi liekais) sāls daudzums, un visbeidzot vītināšanā, kura vietējā mikroklimata ietekmē notiek optimālos apstākļos vai nu dabiskā vidē, vai speciāli šim nolūkam izveidotos tuneļos.

Kopš 2001. gada Islakristinā tiek rīkots festivāls Jornadas del Atún (“Tunzivju dienas”), kurā pulcējas nozares eksperti no visas pasaules, lai dalītos zināšanās par šo zivju sugu, kas ir tik nozīmīga tūrismam, ekonomikai un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai. Šo notikumu organizē Zilās tunzivs un vīna draugu apvienība (Muy Noble Sociedad de Amigos del Atún Thunnus Thynnus y Amantes del Vino), un, cildinot tradicionālo virtuvi, tajā rīkoto pasākumu vidū ir arī vītināto tunzivju fileju profesionāla degustācija, kurā godalgas pasniedz par Islakristinas labākajām vītināto tunzivju filejām; notiek arī “Augstās gastronomijas nedēļa” (Semana de Alta Gastronomía), kurā piedalās slaveni restorānu īpašnieki ar izsmalcinātiem tunzivju ēdieniem, un “Tunzivju kulinārijas izstāde” (Muestra Culinaria del Atún), kurā iesaistās lielākā daļa Islakristinas bāru, krogu, restorānu un viesu namu, degustāciju sacensībās piedāvājot izcilākos tunzivju ēdienus, kuru receptes zvejnieku ģimenēs ir pārmantotas no paaudzes paaudzē.

Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministrijas publikācijā “Inventario Español de Productos Tradicionales” (1996) un Fundación Unicaja publicētajā pētījumā “Catalogación y Caracterización de los Productos Típicos Agroalimentarios de Andalucía” (II sējums, 2006) Mojama de Isla Cristina ir iekļauts tradicionālo produktu sarakstā.

Par produkta reputāciju kulinārijas aprindās ārpus šīs pašvaldības liecina laikraksta “ABC de Sevilla”2003. gada 1. aprīļa numurā publicētā reportāža “III Jornadas Gastronómicas Andaluzas en el Ritz de Madrid: De Lepe a la Castellana”. Minētajā rakstā teikts, ka pasākumu atklāja restorāns Coral Playa no Laantiljas, kas atrodas Lepē (Velvā), un tā ēdienkartē bija Arasenas kalnu šķiņķis, Mojama de Isla Cristina un Velvas slavenās garneles.

2010. gadā rīkotajā gastronomijas pasākumā XIX Jornada Gastronómica de Granada viens no degustēšanai piedāvātajiem ēdieniem bija “Mojama de Isla Cristina en tostas con Salmorejo”.

Mojama de Isla Cristina ir minēts Spānijas un citu Eiropas zemju delikatešu izlasē “Anuario de la Cocina de la Comunitat Valenciana 2013”, kuru 2012. gada 7. decembrī publicēja pavārmākslas cienītājs Hosē Manuels Ruvio (José Manuel Rubio).

Restorāns Acánthum savā ēdienkartē piedāvā Mojama de Isla Cristina kā vienu no iecienītākajām uzkodām.

Arī restorāna Casa Machaquito ēdienkartē Mojama de Isla Cristina ir iekļauts kā vietējā apgabala gastronomijas produkts.

Hotel Eurostar Tartessos piederošais restorāns La Mirta internetā piedāvā plašu ēdienkarti, kurā ir gan Mojama de Isla Cristina, gan vēl divi augstu vērtēti Velvas provinces produkti – garneles un šķiņķis.

Mojama de Isla Cristina iekļauts arī pārtikas produktu uzziņu krājumā “Gruta”, kurā sniegts detalizēts apraksts ar produkta fizikālajām īpašībām un pagatavošanas norādījumi.

Produkta nosaukumu lieto arī sarunvalodā, kā par to liecina laikraksta “ABC de Sevilla”2000. gada 7. augusta izdevumā publicēts raksts, kurā figurē izteiciens: “(..) tiesos cual mojama de Barbate o de Isla Cristina” (šis izteiciens nozīmē “pilnīgi izputējuši”).

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

Ar produkta specifikācijas pilno tekstu var iepazīties, izmantojot šo saiti:

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_mojama_islacristina.pdf

vai tieši apmeklējot Lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauku attīstības ministrijas mājaslapu (http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal), klikšķinot uz: “Lauksaimniecības un pārtikas produktu nozares” (“Industrias Agroalimentarias”), tad uz “Kvalitāte un popularizēšana” (“Calidad y Promoción”), pēc tam uz “Kvalitātes nosaukumi” (“Denominaciones de Calidad”) un uz “Zvejas produkti” (“Productos derivados de la pesca”); specifikācija ir iekļauta pie attiecīgā produkta nosaukuma.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---