# Az Európai Unió C 324/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 324 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. október 2. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 324

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. október 2.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2015/C 324/01 | Eljárásindítás (Ügyszám M.7555 – Staples/Office Depot) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 324/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7753 – Sacyr/Fluor Corporation/Fluor Spain) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 324/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7559 – Pfizer/Hospira) (
  1
  ) | 2 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2015/C 324/01

Eljárásindítás (Ügyszám M.7555 – Staples/Office Depot) (
  1
  )

1

1

2015/C 324/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7753 – Sacyr/Fluor Corporation/Fluor Spain) (
  1
  )

1

1

2015/C 324/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7559 – Pfizer/Hospira) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2015/C 324/04 | Értesítés a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 tanácsi határozatban és az (EU) 2015/1755 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére | 3 |
| 2015/C 324/05 | Értesítés a burundi helyzetre tekintettel meghozott korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2015/1755 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére | 4 |
| | Európai Bizottság |
| 2015/C 324/06 | Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb: 0,05 % 2015. október 1. – Euroátváltási árfolyamok | 5 |
| 2015/C 324/07 | A Bizottság határozata (2015. október 1.) egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről | 6 |
| 2015/C 324/08 | Tájékoztató a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett és erről 2013. november 26-án értesített harmadik országhoz intézett demars megszüntetéséről | 15 |
| 2015/C 324/09 | Tájékoztató a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett és erről 2014. június 10-én értesített harmadik országhoz intézett demars megszüntetéséről | 16 |
| 2015/C 324/10 | A Bizottság határozata (2015. október 1.) egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről | 17 |
| 2015/C 324/11 | A pénzforgalomba szánt euroérmék új nemzeti előlapja | 29 |
| 2015/C 324/12 | A pénzforgalomba szánt euroérmék új nemzeti előlapja | 30 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2015/C 324/04

Értesítés a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 tanácsi határozatban és az (EU) 2015/1755 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

3

2015/C 324/05

Értesítés a burundi helyzetre tekintettel meghozott korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2015/1755 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

4

Európai Bizottság

2015/C 324/06

Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb: 0,05 % 2015. október 1. – Euroátváltási árfolyamok

5

2015/C 324/07

A Bizottság határozata (2015. október 1.) egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről

6

2015/C 324/08

Tájékoztató a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett és erről 2013. november 26-án értesített harmadik országhoz intézett demars megszüntetéséről

15

2015/C 324/09

Tájékoztató a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett és erről 2014. június 10-én értesített harmadik országhoz intézett demars megszüntetéséről

16

2015/C 324/10

A Bizottság határozata (2015. október 1.) egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről

17

2015/C 324/11

A pénzforgalomba szánt euroérmék új nemzeti előlapja

29

2015/C 324/12

A pénzforgalomba szánt euroérmék új nemzeti előlapja

30

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2015/C 324/13 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7678 – Equinix/Telecity) (
  1
  ) | 31 |
| 2015/C 324/14 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7809 – Grosvenor/PSPIB/Real estate asset in Milan) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 32 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2015/C 324/15 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 33 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2015/C 324/13

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7678 – Equinix/Telecity) (
  1
  )

1

31

2015/C 324/14

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7809 – Grosvenor/PSPIB/Real estate asset in Milan) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

32

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2015/C 324/15

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

33

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/1

---

Eljárásindítás

(Ügyszám M.7555 – Staples/Office Depot)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2015/C 324/01)

2015. szeptember 25-én a Bizottság határozatot hozott, hogy eljárást indít a fent említett ügyben miután a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban a Bizottság komoly kételyeket állapított meg. Jelen eljárásindítás a vizsgálat második fázisát nyitja meg a bejelentett összefonódás tekintetében, azonban nincs kihatással az ügyben hozandó végső határozatra. A határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének (1) 6(1)(c). cikkén alapszik.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz az említett összefonódás kapcsán.

Annak érdekében, hogy az észrevételeket az eljárás során teljes értékűen figyelembe lehessen venni, ezen közlemény megjelenését követő 15. napon belül az észrevételeknek el kell jutniuk a Bizottsághoz. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal M.7555 – Staples/Office Depot a következő címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (a továbbiakban: az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.7753 – Sacyr/Fluor Corporation/Fluor Spain)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2015/C 324/02)

2015. szeptember 24-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32015M7753 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32015M7753 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/2

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.7559 – Pfizer/Hospira)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2015/C 324/03)

2015. augusztus 4-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32015M7559 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32015M7559 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/3

---

Értesítés a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 tanácsi határozatban és az (EU) 2015/1755 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

(2015/C 324/04)

Az alábbi információt hozzuk azon személyek tudomására, akik a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 tanácsi határozat (1) mellékletében, illetve az (EU) 2015/1755 tanácsi rendelet (2) I. mellékletében szerepelnek.

Az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy a fent említett mellékletekben szereplő személyeket fel kell venni a burundi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló (KKBP) 2015/1763 határozatban és az (EU) 2015/1755 rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe. Az érintett személyek jegyzékbe vételének indokolása az említett mellékletek vonatkozó rovataiban szerepel.

Felhívjuk az érintett személyek figyelmét arra a lehetőségre, hogy kérvényezhetik a megfelelő tagállam(ok)nak a (EU) 2015/1755 rendelet II. mellékletében szereplő honlapján megjelölt illetékes hatóságainál, hogy engedélyezzék a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő felhasználását (vö. a rendelet 3. cikkével).

Az érintett személyek 2016. július 1. előtt kérvényezhetik a Tanácsnál annak a határozatnak a felülvizsgálatát, amellyel felkerültek az említett jegyzékre. A kérvényt az igazoló dokumentumokkal együtt az alábbi címre kell küldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-mail: sanctions@consilium.europa.eu. |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-mail: sanctions@consilium.europa.eu.

A Tanács a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékének a (KKBP) 2015/1763 határozat 6. cikkével és a (EU) 2015/1755 rendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban elvégzett következő felülvizsgálatakor figyelembe fogja venni a beérkezett észrevételeket.

Felhívjuk továbbá az érintett személyek figyelmét arra a lehetőségre, hogy a Tanács határozata ellen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 275. cikkének második bekezdésében, valamint 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban jogorvoslati kérelmet nyújthatnak be az Európai Unió Törvényszékéhez.

---

(1)  HL L 257., 2015.10.2., 37. o.

(2)  HL L 257., 2015.10.2., 1. o.

---

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/4

---

Értesítés a burundi helyzetre tekintettel meghozott korlátozó intézkedésekről szóló (EU) 2015/1755 tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

(2015/C 324/05)

Az Európai Unió Tanácsa a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 12. cikkének megfelelően az alábbi információt hozza az érintettek tudomására:

Ennek az adatkezelési műveletnek a jogalapja az (EU) 2015/1755 tanácsi rendelet (2).

Az adatkezelési művelet adatkezelője az Európai Unió Tanácsa, melynek képviseletét a Tanács Főtitkársága C. Főigazgatóságának (Külügyek, Bővítés és Polgári Védelem) főigazgatója látja el, az adatkezeléssel megbízott szolgálat pedig a C. Főigazgatóság 1C egysége. Elérhetőségük:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Az adatkezelési művelet célja a (EU) 2015/1755 rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékének összeállítása és naprakésszé tétele.

Az érintettek azok a természetes személyek, akik teljesítik a jegyzékbe vételnek az említett rendeletben meghatározott kritériumait.

Az összegyűjtött személyes adatok magukban foglalják az érintett személy megfelelő azonosításához szükséges adatokat, az indokolást, továbbá valamennyi ezzel kapcsolatos adatot.

Az összegyűjtött személyes adatok szükség esetén megoszthatók az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal.

A 45/2001/EK rendelet 20. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontjában előírt korlátozások sérelme nélkül a hozzáférésre irányuló kérelmek, valamint a helyesbítésre irányuló, illetve a kifogást tartalmazó kérelmek a 2004/644/EK tanácsi határozat (3) 5. szakaszával összhangban kerülnek megválaszolásra.

A személyes adatokat az érintettnek a vagyoni eszközök befagyasztása által érintett személyek jegyzékéből való törlésének, illetve az intézkedés érvényessége lejártának időpontjától számított öt évig, vagy a bírósági eljárások időtartama alatt tárolják, amennyiben azok elkezdődtek.

Az érintettek a 45/2001/EK rendeletnek megfelelően az európai adatvédelmi biztoshoz fordulhatnak.

---

(1)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

(2)  HL L 257., 2015.10.2., 1. o.

(3)  HL L 296., 2004.9.21., 16. o.

---

Európai Bizottság

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/5

---

Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb (1):

0,05 % 2015. október 1.

Euroátváltási árfolyamok (2)

2015. október 1.

(2015/C 324/06)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1153 |
| JPY | Japán yen | 133,56 |
| DKK | Dán korona | 7,4605 |
| GBP | Angol font | 0,73670 |
| SEK | Svéd korona | 9,3754 |
| CHF | Svájci frank | 1,0903 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,4565 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,173 |
| HUF | Magyar forint | 312,80 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2459 |
| RON | Román lej | 4,4159 |
| TRY | Török líra | 3,3796 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5777 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4799 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,6436 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7332 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5916 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 314,36 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 15,4495 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,0901 |
| HRK | Horvát kuna | 7,6400 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 360,31 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9148 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 52,147 |
| RUB | Orosz rubel | 73,0745 |
| THB | Thaiföldi baht | 40,630 |
| BRL | Brazil real | 4,4023 |
| MXN | Mexikói peso | 18,8045 |
| INR | Indiai rúpia | 73,0661 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1153

JPY

Japán yen

133,56

DKK

Dán korona

7,4605

GBP

Angol font

0,73670

SEK

Svéd korona

9,3754

CHF

Svájci frank

1,0903

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,4565

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,173

HUF

Magyar forint

312,80

PLN

Lengyel zloty

4,2459

RON

Román lej

4,4159

TRY

Török líra

3,3796

AUD

Ausztrál dollár

1,5777

CAD

Kanadai dollár

1,4799

HKD

Hongkongi dollár

8,6436

NZD

Új-zélandi dollár

1,7332

SGD

Szingapúri dollár

1,5916

KRW

Dél-Koreai won

1 314,36

ZAR

Dél-Afrikai rand

15,4495

CNY

Kínai renminbi

7,0901

HRK

Horvát kuna

7,6400

IDR

Indonéz rúpia

16 360,31

MYR

Maláj ringgit

4,9148

PHP

Fülöp-szigeteki peso

52,147

RUB

Orosz rubel

73,0745

THB

Thaiföldi baht

40,630

BRL

Brazil real

4,4023

MXN

Mexikói peso

18,8045

INR

Indiai rúpia

73,0661

---

(1)  Változó árfolyam esetén a kijelölt nap előtt végrehajtott legközelebbi pénzügyi operáció árfolyamát alkalmazzák, a kamatláb a legmagasabb árfolyam szerint számítandó.

(2)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/6

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2015. október 1.)

egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről

(2015/C 324/07)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikkére,

mivel:

1.   BEVEZETÉS

| (1) | Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: az IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert. |
| --- | --- |

(1)

Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: az IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert.

| (2) | Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosítására, az említett országokkal szembeni lépésekre, ugyanezen országok listájának összeállítására, a listáról való törlésre, e lista nyilvánosságára és a sürgősségi intézkedésekre vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(2)

Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosítására, az említett országokkal szembeni lépésekre, ugyanezen országok listájának összeállítására, a listáról való törlésre, e lista nyilvánosságára és a sürgősségi intézkedésekre vonatkozó eljárást.

| (3) | Az IUU-rendelet 32. cikke szerint a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként kerülhetnek azonosításra. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. Az értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni. A Bizottságnak emellett a rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést meg kell tennie az értesített harmadik országokkal szemben. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig ésszerű időt köteles biztosítani. |
| --- | --- |

(3)

Az IUU-rendelet 32. cikke szerint a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként kerülhetnek azonosításra. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. Az értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni. A Bizottságnak emellett a rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést meg kell tennie az értesített harmadik országokkal szemben. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig ésszerű időt köteles biztosítani.

| (4) | Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében a Bizottságnak azonosítania kell azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítandó nem együttműködő harmadik országként, ha elmulasztja a nemzetközi jog értelmében lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló azon kötelezettségek teljesítését, hogy intézkedést hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására. |
| --- | --- |

(4)

Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében a Bizottságnak azonosítania kell azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítandó nem együttműködő harmadik országként, ha elmulasztja a nemzetközi jog értelmében lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló azon kötelezettségek teljesítését, hogy intézkedést hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására.

| (5) | A nem együttműködő harmadik országok azonosítása az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi információ áttekintésén alapul. |
| --- | --- |

(5)

A nem együttműködő harmadik országok azonosítása az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi információ áttekintésén alapul.

| (6) | Az IUU-rendelet 33. cikke értelmében a Tanácsnak össze kell állítania a nem együttműködő harmadik országok listáját. Ezen országokkal szemben a többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

(6)

Az IUU-rendelet 33. cikke értelmében a Tanácsnak össze kell állítania a nem együttműködő harmadik országok listáját. Ezen országokkal szemben a többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések alkalmazandók.

| (7) | A lobogó szerinti és a parti állam felelősségének fogalmát a nemzetközi halászati jogszabályok folyamatosan megerősítették és mára már úgy lehet arra tekinteni, mint a „kellő gondosság” fogalmába tartozó olyan kötelezettségre, amelynek keretében az adott állam az IUU-halászat megelőzése érdekében köteles a lehető legnagyobb erőfeszítést és minden tőle telhetőt megtenni, beleértve a szükséges közigazgatási és végrehajtási intézkedések elfogadását annak biztosítására, hogy a lobogója alatt közlekedő halászhajók, a saját állampolgárai vagy a vizein közlekedő halászhajók ne folytassanak olyan tevékenységet, amellyel megsértik a tenger biológiai erőforrásainak megóvását célzó hatályos állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket, és beleértve az ilyen jogsértés esetén annak felderítése érdekében tett együttműködésre és a más államokkal való egyeztetésre, valamint szükség esetén olyan szankciók alkalmazására vonatkozó kötelezettséget, amelyek kellően szigorúak ahhoz, hogy a jogsértéseket megakadályozzák és az elkövetőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól megfosszák. |
| --- | --- |

(7)

A lobogó szerinti és a parti állam felelősségének fogalmát a nemzetközi halászati jogszabályok folyamatosan megerősítették és mára már úgy lehet arra tekinteni, mint a „kellő gondosság” fogalmába tartozó olyan kötelezettségre, amelynek keretében az adott állam az IUU-halászat megelőzése érdekében köteles a lehető legnagyobb erőfeszítést és minden tőle telhetőt megtenni, beleértve a szükséges közigazgatási és végrehajtási intézkedések elfogadását annak biztosítására, hogy a lobogója alatt közlekedő halászhajók, a saját állampolgárai vagy a vizein közlekedő halászhajók ne folytassanak olyan tevékenységet, amellyel megsértik a tenger biológiai erőforrásainak megóvását célzó hatályos állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket, és beleértve az ilyen jogsértés esetén annak felderítése érdekében tett együttműködésre és a más államokkal való egyeztetésre, valamint szükség esetén olyan szankciók alkalmazására vonatkozó kötelezettséget, amelyek kellően szigorúak ahhoz, hogy a jogsértéseket megakadályozzák és az elkövetőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól megfosszák.

| (8) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a hitelesített fogási tanúsítványok lobogó szerinti harmadik országoktól való elfogadásának feltétele a Bizottságnak címzett értesítés azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket a halászhajóiknak be kell tartaniuk. |
| --- | --- |

(8)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a hitelesített fogási tanúsítványok lobogó szerinti harmadik országoktól való elfogadásának feltétele a Bizottságnak címzett értesítés azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket a halászhajóiknak be kell tartaniuk.

| (9) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést folytat a harmadik országokkal. |
| --- | --- |

(9)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést folytat a harmadik országokkal.

2.   A COMORE-SZIGETEKI UNIÓVAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (10) | A Comore-szigeteki Unió (a továbbiakban: a Comore-szigetek) lobogó szerinti államként nem küldött olyan értesítést a Bizottságnak, amelyet az IUU-rendelet 20. cikke előír. |
| --- | --- |

(10)

A Comore-szigeteki Unió (a továbbiakban: a Comore-szigetek) lobogó szerinti államként nem küldött olyan értesítést a Bizottságnak, amelyet az IUU-rendelet 20. cikke előír.

| (11) | A Bizottság 2014. május 4. és 8. között az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében az Unió mauritiusi köztársasági, Comore-szigeteki és Seychelle-szigeteki küldöttségének támogatásával ellenőrző látogatást tett a Comore-szigeteken. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság 2014. május 4. és 8. között az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében az Unió mauritiusi köztársasági, Comore-szigeteki és Seychelle-szigeteki küldöttségének támogatásával ellenőrző látogatást tett a Comore-szigeteken.

| (12) | A látogatás célja az ország halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó Comore-szigeteki rendelkezésekkel, illetve a Comore-szigetek által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek végrehajtása érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk ellenőrzése volt. |
| --- | --- |

(12)

A látogatás célja az ország halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó Comore-szigeteki rendelkezésekkel, illetve a Comore-szigetek által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek végrehajtása érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk ellenőrzése volt.

| (13) | Az ellenőrző látogatásról szóló zárójelentést 2015. június 3-án elküldték a Comore-szigeteknek. A Bizottság a látogatás alkalmával megállapította, hogy azon komoly hiányosságok tekintetében, amelyek rendezését a Comore-szigeteki hatóságok 2011 októberében vállalták (2), csekély vagy semmiféle előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(13)

Az ellenőrző látogatásról szóló zárójelentést 2015. június 3-án elküldték a Comore-szigeteknek. A Bizottság a látogatás alkalmával megállapította, hogy azon komoly hiányosságok tekintetében, amelyek rendezését a Comore-szigeteki hatóságok 2011 októberében vállalták (2), csekély vagy semmiféle előrelépés nem történt.

| (14) | A Comore-szigetek nem nyújtott be észrevételeket a zárójelentésre. |
| --- | --- |

(14)

A Comore-szigetek nem nyújtott be észrevételeket a zárójelentésre.

| (15) | A Comore-szigetek az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) és a Délnyugat Indiai-óceáni Halászati Bizottság (SWIOFC) tagja. A Comore-szigetek ratifikálta az Egyesült Nemzetek 1982. évi Tengerjogi Egyezményét (UNCLOS). |
| --- | --- |

(15)

A Comore-szigetek az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) és a Délnyugat Indiai-óceáni Halászati Bizottság (SWIOFC) tagja. A Comore-szigetek ratifikálta az Egyesült Nemzetek 1982. évi Tengerjogi Egyezményét (UNCLOS).

| (16) | Az Európai Unió és a Comore-szigetek halászati partnerségi megállapodást írt alá, amely jelenleg is hatályban van (3). |
| --- | --- |

(16)

Az Európai Unió és a Comore-szigetek halászati partnerségi megállapodást írt alá, amely jelenleg is hatályban van (3).

| (17) | Annak megállapítása érdekében, hogy a Comore-szigetek eleget tesz-e a (15) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint a preambulumbekezdésben említett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden olyan információt összegyűjtött és megvizsgált, amelyet a feladat végrehajtásához szükségesnek ítélt. A halászati gazdálkodásra vonatkozó jelenlegi Comore-szigeteki jogi keret a 2007. augusztus 29-i 07-011/AU. számú törvény által létrehozott halászati és akvakultúra-ágazati törvénykönyvből, valamint számos miniszteri megállapodásból áll. |
| --- | --- |

(17)

Annak megállapítása érdekében, hogy a Comore-szigetek eleget tesz-e a (15) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint a preambulumbekezdésben említett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden olyan információt összegyűjtött és megvizsgált, amelyet a feladat végrehajtásához szükségesnek ítélt. A halászati gazdálkodásra vonatkozó jelenlegi Comore-szigeteki jogi keret a 2007. augusztus 29-i 07-011/AU. számú törvény által létrehozott halászati és akvakultúra-ágazati törvénykönyvből, valamint számos miniszteri megállapodásból áll.

| (18) | A Bizottság az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által közzétett, rendelkezésre álló adatokból szintén nyert információkat, valamint nyilvánosan elérhető információkat is felhasznált. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által közzétett, rendelkezésre álló adatokból szintén nyert információkat, valamint nyilvánosan elérhető információkat is felhasznált.

3.   A COMORE-SZIGETEKI UNIÓ NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT VALÓ AZONOSÍTÁSÁNAK ESHETŐSÉGE

| (19) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint megvizsgálta a Comore-szigetekre mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt kritériumokat vette figyelembe. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint megvizsgálta a Comore-szigetekre mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt kritériumokat vette figyelembe.

3.1.   Rendszeresen IUU-halászatot folytató hajók és ismétlődő IUU-kereskedelem, valamint az e tekintetben hozott intézkedések (az IUU-rendelet 31. cikkének (4) bekezdése)

| (20) | A Bizottság a nyilvánosan hozzáférhető, a Bizottság által összegyűjtött, valamint a Comore-szigeteki hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk alapján megállapította, hogy a 2010–2015 közötti időszakban mintegy 20 Comore-szigeteki halászhajó bizonyíthatóan IUU-halászati tevékenységet folytatott. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság a nyilvánosan hozzáférhető, a Bizottság által összegyűjtött, valamint a Comore-szigeteki hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk alapján megállapította, hogy a 2010–2015 közötti időszakban mintegy 20 Comore-szigeteki halászhajó bizonyíthatóan IUU-halászati tevékenységet folytatott.

| (21) | A Bizottság megállapította, hogy mintegy 20 Comore-szigeteki halászhajó a Comore-szigeteki hatóságok engedélye nélkül tevékenykedett a Comore-szigetek kizárólagos gazdasági övezetén kívül. Ez ellentétben áll a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzetközi cselekvési terv (4) 45. pontjában foglaltakkal, valamint a FAO magatartási kódexének 8.2.2. bekezdésében foglalt rendelkezésekkel, amelyek értelmében a lobogó szerinti államok kötelesek biztosítani, hogy a lobogójuk alatti hajózásra jogosult és a vizeiken kívül közlekedő halászhajók érvényes engedéllyel rendelkezzenek. Ezzel a magatartásával a Comore-szigetek nem követi a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások (5) 29. és 30. pontjában foglalt ajánlásokat sem. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság megállapította, hogy mintegy 20 Comore-szigeteki halászhajó a Comore-szigeteki hatóságok engedélye nélkül tevékenykedett a Comore-szigetek kizárólagos gazdasági övezetén kívül. Ez ellentétben áll a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzetközi cselekvési terv (4) 45. pontjában foglaltakkal, valamint a FAO magatartási kódexének 8.2.2. bekezdésében foglalt rendelkezésekkel, amelyek értelmében a lobogó szerinti államok kötelesek biztosítani, hogy a lobogójuk alatti hajózásra jogosult és a vizeiken kívül közlekedő halászhajók érvényes engedéllyel rendelkezzenek. Ezzel a magatartásával a Comore-szigetek nem követi a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások (5) 29. és 30. pontjában foglalt ajánlásokat sem.

| (22) | A nyilvánosan hozzáférhető információk szerint bejelentés érkezett arról, hogy két Comore-szigeteki halászhajó Nyugat-Afrika partjainál 2014-ben tengeri átrakást hajtott végre (6). Erre a műveletre a Comore-szigetei hatóságok engedélye nélkül került sor. A Comore-szigeteki ellenőrzés hiánya ellentétes az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 49. pontjában foglalt rendelkezésekkel, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti államoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az átrakásban részt vevő valamennyi halászhajójuk rendelkezzen a lobogó szerint állam által kiadott előzetes engedéllyel és jelentést tegyen a nemzeti hatóságoknak. |
| --- | --- |

(22)

A nyilvánosan hozzáférhető információk szerint bejelentés érkezett arról, hogy két Comore-szigeteki halászhajó Nyugat-Afrika partjainál 2014-ben tengeri átrakást hajtott végre (6). Erre a műveletre a Comore-szigetei hatóságok engedélye nélkül került sor. A Comore-szigeteki ellenőrzés hiánya ellentétes az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 49. pontjában foglalt rendelkezésekkel, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti államoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az átrakásban részt vevő valamennyi halászhajójuk rendelkezzen a lobogó szerint állam által kiadott előzetes engedéllyel és jelentést tegyen a nemzeti hatóságoknak.

| (23) | Ráadásul a Comore-szigeteki hatóságok elismerték, hogy a Comore-szigetek kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedő Comore-szigeteki halászhajókat egyáltalán nem figyelik meg, nem ellenőrzik és nem felügyelik. A hajók nem jelentik földrajzi helyzetüket a halászati felügyeleti központnak, és a Comore-szigeteki hatóságoknak sem jelentenek semmiféle egyéb információt, például a fogási adatokat vagy a kirakodással és az átrakással kapcsolatos információkat. A Comore-szigetek említett mulasztásai sértik az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének (1) és (2) bekezdését, amelyek előírják, hogy minden államnak tényleges joghatóságot és ellenőrzést kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók felett. E mulasztások sértik az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlást is, amely a halászati tevékenységek átfogó és hatékony ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségről rendelkezik, valamint a cselekvési terv 35. pontját, amelynek értelmében a lobogó szerinti államoknak gondoskodniuk kell arról, hogy – egy halászhajó nyilvántartásba vétele előtt – hatáskörüket gyakorolva biztosíthassák, hogy a szóban forgó halászhajó ne folytasson IUU-halászatot. E mulasztások sértik a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások 31., 32. és 33. pontját is, amelyek értelmében a lobogó szerinti államoknak a halászhajóik felügyelete érdekében ellenőrzési rendszert kell bevezetniük és olyan végrehajtási rendszerrel kell rendelkezniük, amely lehetővé teszi többek között a vonatkozó törvények, rendeletek, valamint nemzetközi állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések megsértésének felderítését és e cselekmények ellen végrehajtási intézkedések alkalmazását. Végül az említett mulasztások miatt valószínűsíthető, hogy ezek a halászhajók jogellenes tevékenységet folytatnak és fogásaikat nem jelentik be. |
| --- | --- |

(23)

Ráadásul a Comore-szigeteki hatóságok elismerték, hogy a Comore-szigetek kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedő Comore-szigeteki halászhajókat egyáltalán nem figyelik meg, nem ellenőrzik és nem felügyelik. A hajók nem jelentik földrajzi helyzetüket a halászati felügyeleti központnak, és a Comore-szigeteki hatóságoknak sem jelentenek semmiféle egyéb információt, például a fogási adatokat vagy a kirakodással és az átrakással kapcsolatos információkat. A Comore-szigetek említett mulasztásai sértik az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének (1) és (2) bekezdését, amelyek előírják, hogy minden államnak tényleges joghatóságot és ellenőrzést kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók felett. E mulasztások sértik az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlást is, amely a halászati tevékenységek átfogó és hatékony ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségről rendelkezik, valamint a cselekvési terv 35. pontját, amelynek értelmében a lobogó szerinti államoknak gondoskodniuk kell arról, hogy – egy halászhajó nyilvántartásba vétele előtt – hatáskörüket gyakorolva biztosíthassák, hogy a szóban forgó halászhajó ne folytasson IUU-halászatot. E mulasztások sértik a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások 31., 32. és 33. pontját is, amelyek értelmében a lobogó szerinti államoknak a halászhajóik felügyelete érdekében ellenőrzési rendszert kell bevezetniük és olyan végrehajtási rendszerrel kell rendelkezniük, amely lehetővé teszi többek között a vonatkozó törvények, rendeletek, valamint nemzetközi állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések megsértésének felderítését és e cselekmények ellen végrehajtási intézkedések alkalmazását. Végül az említett mulasztások miatt valószínűsíthető, hogy ezek a halászhajók jogellenes tevékenységet folytatnak és fogásaikat nem jelentik be.

| (24) | A Bizottság a Comore-szigeteki hatóságok kijelentéseire tekintettel megállapította, hogy a Comore-szigetek lobogója alatt közlekedő halászhajók jegyzéke nem egységes. A halászatért felelős hatóságnak nincsenek konkrét információi a Comore-szigetek kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedő Comore-szigeteki halászhajókról, a halászhajók lajstromozásáért felelős hatóság pedig csak részleges információkkal rendelkezik a Comore-szigeteki hajók nyilvántartásának állapotáról. Az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 40. pontjában és a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások 19. pontjában foglalt ajánlásokkal ellentétben a hajók nyilvántartásba vételéért felelős hatóságok és a halászatért felelős hatóságok nem működnek együtt egymással és nem osztják meg egymással az információkat. A Comore-szigetek e mulasztása az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjával is ellentétes. Az ország emellett az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 42. pontjában foglalt ajánlást sem követi, amely előírja, hogy minden államnak hajólajstromot kell vezetnie a lobogója alatt közlekedő hajókról, amelynek tartalmaznia kell a hajók nevét és részletes adatait. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság a Comore-szigeteki hatóságok kijelentéseire tekintettel megállapította, hogy a Comore-szigetek lobogója alatt közlekedő halászhajók jegyzéke nem egységes. A halászatért felelős hatóságnak nincsenek konkrét információi a Comore-szigetek kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedő Comore-szigeteki halászhajókról, a halászhajók lajstromozásáért felelős hatóság pedig csak részleges információkkal rendelkezik a Comore-szigeteki hajók nyilvántartásának állapotáról. Az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 40. pontjában és a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások 19. pontjában foglalt ajánlásokkal ellentétben a hajók nyilvántartásba vételéért felelős hatóságok és a halászatért felelős hatóságok nem működnek együtt egymással és nem osztják meg egymással az információkat. A Comore-szigetek e mulasztása az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjával is ellentétes. Az ország emellett az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 42. pontjában foglalt ajánlást sem követi, amely előírja, hogy minden államnak hajólajstromot kell vezetnie a lobogója alatt közlekedő hajókról, amelynek tartalmaznia kell a hajók nevét és részletes adatait.

| (25) | A belső együttműködés (24) preambulumbekezdésben említett hiányával a Comore-szigetek megszegi az Európai Unió felé 2011 októberében tett azon kötelezettségvállalást, hogy szorosabb együttműködést létesít a hajók nyilvántartásba vételéért felelős hatóságok és a halászatért felelős hatóságok között (7). |
| --- | --- |

(25)

A belső együttműködés (24) preambulumbekezdésben említett hiányával a Comore-szigetek megszegi az Európai Unió felé 2011 októberében tett azon kötelezettségvállalást, hogy szorosabb együttműködést létesít a hajók nyilvántartásba vételéért felelős hatóságok és a halászatért felelős hatóságok között (7).

| (26) | A hajók nyilvántartásba vételéért és a halászatért felelős hatóságok közötti együttműködés hiánya lehetetlenné teszi, hogy a Comore-szigetek ellenőrizze a flottája méretét és kapacitását, ugyanakkor teret enged a jogellenes tevékenységet folytató piaci szereplőknek arra, hogy a Comore-szigetek lobogója alatt ellenőrizetlenül tevékenykedjenek. |
| --- | --- |

(26)

A hajók nyilvántartásba vételéért és a halászatért felelős hatóságok közötti együttműködés hiánya lehetetlenné teszi, hogy a Comore-szigetek ellenőrizze a flottája méretét és kapacitását, ugyanakkor teret enged a jogellenes tevékenységet folytató piaci szereplőknek arra, hogy a Comore-szigetek lobogója alatt ellenőrizetlenül tevékenykedjenek.

| (27) | A Bizottság megállapította, hogy a hajók nyilvántartásba vételéért és a halászatért felelős hatóságok közötti együttműködés hiányát az is súlyosbítja, hogy a hajók lajstromozási folyamatában olyan offshore magánvállalkozások is részt vesznek, amelyek feladata a halászhajók lajstromozáshoz való összegyűjtése, és amelyek ideiglenes lajstromozási bizonyítványt is kiadhatnak. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság megállapította, hogy a hajók nyilvántartásba vételéért és a halászatért felelős hatóságok közötti együttműködés hiányát az is súlyosbítja, hogy a hajók lajstromozási folyamatában olyan offshore magánvállalkozások is részt vesznek, amelyek feladata a halászhajók lajstromozáshoz való összegyűjtése, és amelyek ideiglenes lajstromozási bizonyítványt is kiadhatnak.

| (28) | Ezenkívül a hajók nyilvántartásba vételéért felelős hatóság a Comore-szigetek kizárólagos gazdasági övezetén kívüli tevékenységet folytatni kívánó hajók lajstromozása előtt nem ellenőrzi, hogy az adott hajó szerepel-e a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin. Ez ellentétes az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 36. pontjával, amely előírja, hogy a lobogó szerinti államoknak kerülniük kell az előírásokat korábban be nem tartó hajók fellobogózását. Ez azt is jelenti, hogy továbbra is feladat a megbízható lajstromozási eljárásokat kidolgozása, és magas a kockázata annak, hogy a Comore-szigeteki flottán belül IUU-halászati tevékenység fordul elő. |
| --- | --- |

(28)

Ezenkívül a hajók nyilvántartásba vételéért felelős hatóság a Comore-szigetek kizárólagos gazdasági övezetén kívüli tevékenységet folytatni kívánó hajók lajstromozása előtt nem ellenőrzi, hogy az adott hajó szerepel-e a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin. Ez ellentétes az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 36. pontjával, amely előírja, hogy a lobogó szerinti államoknak kerülniük kell az előírásokat korábban be nem tartó hajók fellobogózását. Ez azt is jelenti, hogy továbbra is feladat a megbízható lajstromozási eljárásokat kidolgozása, és magas a kockázata annak, hogy a Comore-szigeteki flottán belül IUU-halászati tevékenység fordul elő.

| (29) | A Bizottság a 2015. májusi Comore-szigeteki látogatása során összegyűjtött információk alapján azt is megállapította, hogy három Comore-szigeteki halászhajó számára úgy engedélyezték a Comore-szigetek vizein folytatandó tevékenységet, hogy a hajókat nem szerelték fel műholdas hajómegfigyelési rendszerrel (VMS), illetve megfigyelő sem tartózkodott a fedélzeten. Ez a helyzet ellentétes az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének (1) és (2) bekezdésével. Ezenkívül az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglaltaknak sem felel meg. Az említett halászhajók ráadásul a Comore-szigeteken történő kirakodást megelőzően nem szolgáltattak adatokat a kifogott halászzsákmány mennyiségéről a Comore-szigeteki hatóságoknak az előírt határidőn belül. Ez nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 55. pontjában foglalt rendelkezéseknek, amelyek előírják, hogy az államoknak a halászhajók kikötőbe történő behajózásának engedélyezését megelőzően meg kell követelniük, hogy a hajók a behajózást megelőzően ésszerű időn belül közöljék többek között belépési szándékukat, valamint a halászati útra és a fedélzeten található hal mennyiségére vonatkozó részletes adatokat annak érdekében, hogy a hatóságok meg tudjanak győződni arról, hogy a halászhajó folytatott-e vagy támogatott-e IUU-halászati tevékenységet. Ez a helyzet azt eredményezi, hogy nem lehet garantálni, hogy az ezekről a hajókról származó halászati termékek ne IUU-halászatból származzanak. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság a 2015. májusi Comore-szigeteki látogatása során összegyűjtött információk alapján azt is megállapította, hogy három Comore-szigeteki halászhajó számára úgy engedélyezték a Comore-szigetek vizein folytatandó tevékenységet, hogy a hajókat nem szerelték fel műholdas hajómegfigyelési rendszerrel (VMS), illetve megfigyelő sem tartózkodott a fedélzeten. Ez a helyzet ellentétes az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének (1) és (2) bekezdésével. Ezenkívül az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglaltaknak sem felel meg. Az említett halászhajók ráadásul a Comore-szigeteken történő kirakodást megelőzően nem szolgáltattak adatokat a kifogott halászzsákmány mennyiségéről a Comore-szigeteki hatóságoknak az előírt határidőn belül. Ez nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 55. pontjában foglalt rendelkezéseknek, amelyek előírják, hogy az államoknak a halászhajók kikötőbe történő behajózásának engedélyezését megelőzően meg kell követelniük, hogy a hajók a behajózást megelőzően ésszerű időn belül közöljék többek között belépési szándékukat, valamint a halászati útra és a fedélzeten található hal mennyiségére vonatkozó részletes adatokat annak érdekében, hogy a hatóságok meg tudjanak győződni arról, hogy a halászhajó folytatott-e vagy támogatott-e IUU-halászati tevékenységet. Ez a helyzet azt eredményezi, hogy nem lehet garantálni, hogy az ezekről a hajókról származó halászati termékek ne IUU-halászatból származzanak.

| (30) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján megvizsgálta az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a Comore-szigeteki piacra kerülésével kapcsolatban tett Comore-szigeteki intézkedéseket is. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján megvizsgálta az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a Comore-szigeteki piacra kerülésével kapcsolatban tett Comore-szigeteki intézkedéseket is.

| (31) | A (22), (23) és (25) preambulumbekezdésben ismertetett helyzetre tekintettel a halak és halászati termékek nyomonkövethetőségét akadályozza a megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet hiánya, a Comore-szigeteki hajónyilvántartás állapota, valamint a hajók nyilvántartásba vételéért felelős hatóságok és a halászatért felelős hatóságok közötti együttműködés hiánya. |
| --- | --- |

(31)

A (22), (23) és (25) preambulumbekezdésben ismertetett helyzetre tekintettel a halak és halászati termékek nyomonkövethetőségét akadályozza a megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet hiánya, a Comore-szigeteki hajónyilvántartás állapota, valamint a hajók nyilvántartásba vételéért felelős hatóságok és a halászatért felelős hatóságok közötti együttműködés hiánya.

| (32) | A Comore-szigeteki hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk alapján megállapítható, hogy a Comore-szigetek kizárólagos gazdasági övezetén belül folytatható tevékenységre vonatkozó engedéllyel rendelkező Comore-szigeteki halászhajókon a gazdasági szereplők Srí Lanka-i nyelveken vezetett hajónaplókat használnak. Ezeket a nyelveket a Comore-szigeteki halászati ellenőrök nem értik. A Bizottság 2015. májusi Comore-szigeteki látogatása során összegyűjtött információk szerint a Comore-szigeteki hatóságok még nem véglegesítették hajónapló-mintájuk kialakítását. A nyomonkövethetőség nem garantálható, ha olyan nyelven készült hajónaplókat használnak, amelyet a Comore-szigeteki halászati ellenőrök nem értenek. Ez a helyzet gátolja az átláthatóságot és nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában, valamint a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások 33. pontjában foglalt ajánlásoknak, amelyek értelmében az államoknak a tevékenység megkezdésétől a kirakodás helyszínén át egészen a végső rendeltetési helyig gondoskodniuk kell a halászat átfogó és hatékony ellenőrzéséről. Ezenkívül az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 71. pontjában foglalt rendelkezéseknek sem felel meg, amelyek értelmében az államoknak piacaik átláthatóságának javítása érdekében olyan lépéseket kell tenniük, amelyek lehetővé teszik a halak és halászati termékek nyomonkövethetőségét. |
| --- | --- |

(32)

A Comore-szigeteki hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk alapján megállapítható, hogy a Comore-szigetek kizárólagos gazdasági övezetén belül folytatható tevékenységre vonatkozó engedéllyel rendelkező Comore-szigeteki halászhajókon a gazdasági szereplők Srí Lanka-i nyelveken vezetett hajónaplókat használnak. Ezeket a nyelveket a Comore-szigeteki halászati ellenőrök nem értik. A Bizottság 2015. májusi Comore-szigeteki látogatása során összegyűjtött információk szerint a Comore-szigeteki hatóságok még nem véglegesítették hajónapló-mintájuk kialakítását. A nyomonkövethetőség nem garantálható, ha olyan nyelven készült hajónaplókat használnak, amelyet a Comore-szigeteki halászati ellenőrök nem értenek. Ez a helyzet gátolja az átláthatóságot és nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában, valamint a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások 33. pontjában foglalt ajánlásoknak, amelyek értelmében az államoknak a tevékenység megkezdésétől a kirakodás helyszínén át egészen a végső rendeltetési helyig gondoskodniuk kell a halászat átfogó és hatékony ellenőrzéséről. Ezenkívül az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 71. pontjában foglalt rendelkezéseknek sem felel meg, amelyek értelmében az államoknak piacaik átláthatóságának javítása érdekében olyan lépéseket kell tenniük, amelyek lehetővé teszik a halak és halászati termékek nyomonkövethetőségét.

| (33) | Emlékeztetni kell arra, hogy a (23) preambulumbekezdés azt támasztja alá, hogy a Comore-szigeteki hatóságok egyáltalán nem ellenőrzik az ország kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedő Comore-szigeteki halászhajókat. Ezek a halászhajók nem vezetnek olyan hajónaplót, amelyet a Comore-szigeteki hatóságok ellenőrizhetnek, és a Comore-szigeteki hatóságoknak semmiféle információt nem küldenek az általuk végzett halászati tevékenységekről, kirakodásokról és átrakásokról. Ez ellentétes az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkével és nem követi az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. és 35. pontjában, valamint a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások 33. pontjában foglalt ajánlásokat sem, mivel arra utal, hogy az ezekről a hajókról származó halak és halászati termékek nyomonkövethetőségét nem lehet garantálni. |
| --- | --- |

(33)

Emlékeztetni kell arra, hogy a (23) preambulumbekezdés azt támasztja alá, hogy a Comore-szigeteki hatóságok egyáltalán nem ellenőrzik az ország kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedő Comore-szigeteki halászhajókat. Ezek a halászhajók nem vezetnek olyan hajónaplót, amelyet a Comore-szigeteki hatóságok ellenőrizhetnek, és a Comore-szigeteki hatóságoknak semmiféle információt nem küldenek az általuk végzett halászati tevékenységekről, kirakodásokról és átrakásokról. Ez ellentétes az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkével és nem követi az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. és 35. pontjában, valamint a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások 33. pontjában foglalt ajánlásokat sem, mivel arra utal, hogy az ezekről a hajókról származó halak és halászati termékek nyomonkövethetőségét nem lehet garantálni.

| (34) | A FAO magatartási kódex 11.2. és 11.3. pontja kimondja, hogy a halak és halászati termékek nemzetközi kereskedelme nem veszélyeztetheti a halászterületek fenntartható fejlődését, továbbá a kereskedelemnek átlátható intézkedéseken, valamint egyszerű és könnyen értelmezhető törvényeken, rendeleteken és közigazgatási eljárásokon kell alapulnia. A FAO magatartási kódex 11.1.11. pontja ezenkívül arról rendelkezik, hogy az államok az értékesített halak és halászati termékek eredetének megbízhatóbb azonosítása révén törekedjenek arra, hogy a halak és halászati termékek nemzetközi és belföldi kereskedelme összhangban legyen a megfelelő állományvédelmi és gazdálkodási gyakorlatokkal. Az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv (65–76. pontja) emellett iránymutatást ad a piaccal kapcsolatos nemzetközileg elfogadott intézkedésekről, amelyek előmozdítják az IUU-halászatból származó halak és halászati termékek kereskedelmének csökkentését vagy megszüntetését. |
| --- | --- |

(34)

A FAO magatartási kódex 11.2. és 11.3. pontja kimondja, hogy a halak és halászati termékek nemzetközi kereskedelme nem veszélyeztetheti a halászterületek fenntartható fejlődését, továbbá a kereskedelemnek átlátható intézkedéseken, valamint egyszerű és könnyen értelmezhető törvényeken, rendeleteken és közigazgatási eljárásokon kell alapulnia. A FAO magatartási kódex 11.1.11. pontja ezenkívül arról rendelkezik, hogy az államok az értékesített halak és halászati termékek eredetének megbízhatóbb azonosítása révén törekedjenek arra, hogy a halak és halászati termékek nemzetközi és belföldi kereskedelme összhangban legyen a megfelelő állományvédelmi és gazdálkodási gyakorlatokkal. Az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv (65–76. pontja) emellett iránymutatást ad a piaccal kapcsolatos nemzetközileg elfogadott intézkedésekről, amelyek előmozdítják az IUU-halászatból származó halak és halászati termékek kereskedelmének csökkentését vagy megszüntetését.

| (35) | A Bizottság által összegyűjtött információk, valamint a Comore-szigeteki hatóságok által tett nyilatkozatok alapján megállapítható, hogy noha a Comore-szigeteken a feldolgozó létesítményeket fejlesztik, a megbízható nyomonkövetési és hitelesítési rendszerek kialakítása továbbra is megoldandó feladat. A jelenlegi helyzet növeli annak a kockázatát, hogy a Comore-szigeteken keresztül IUU-halászati tevékenységből származó termékeket dolgoznak fel és forgalmaznak. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság által összegyűjtött információk, valamint a Comore-szigeteki hatóságok által tett nyilatkozatok alapján megállapítható, hogy noha a Comore-szigeteken a feldolgozó létesítményeket fejlesztik, a megbízható nyomonkövetési és hitelesítési rendszerek kialakítása továbbra is megoldandó feladat. A jelenlegi helyzet növeli annak a kockázatát, hogy a Comore-szigeteken keresztül IUU-halászati tevékenységből származó termékeket dolgoznak fel és forgalmaznak.

| (36) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és (4) bekezdésének a) és b) pontja értelmében – megállapítható, hogy a Comore-szigetek elmulasztotta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként az IUU-halászatban érintett hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését és nem akadályozta meg az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a piacára történő bejutását. |
| --- | --- |

(36)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és (4) bekezdésének a) és b) pontja értelmében – megállapítható, hogy a Comore-szigetek elmulasztotta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként az IUU-halászatban érintett hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését és nem akadályozta meg az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a piacára történő bejutását.

3.2.   Az együttműködés és a végrehajtás elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (5) bekezdése)

| (37) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének a) pontja alapján azt vizsgálta, hogy a Comore-szigetek az IUU-halászattal és az azzal összefüggő tevékenységekkel kapcsolatos kérdésekre adott válaszok, visszajelzések és a szóban forgó témát érintő ügyek kivizsgálása tekintetében hatékonyan működött-e együtt a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének a) pontja alapján azt vizsgálta, hogy a Comore-szigetek az IUU-halászattal és az azzal összefüggő tevékenységekkel kapcsolatos kérdésekre adott válaszok, visszajelzések és a szóban forgó témát érintő ügyek kivizsgálása tekintetében hatékonyan működött-e együtt a Bizottsággal.

| (38) | Noha a Comore-szigeteki halászati hatóságok a Bizottság látogatása során általában véve együttműködtek, a későbbi információkérésekre nem válaszoltak. A Bizottság megállapította, hogy az együttműködés elmulasztását a Comore-szigeteki hajólajstrom állapota, valamint a hajók nyilvántartásba vételéért felelős hatóságok és a halászatért felelős hatóságok közötti együttműködés hiánya is súlyosbítja, amint azt a 3. szakasz (1) bekezdésében is ismertettük. |
| --- | --- |

(38)

Noha a Comore-szigeteki halászati hatóságok a Bizottság látogatása során általában véve együttműködtek, a későbbi információkérésekre nem válaszoltak. A Bizottság megállapította, hogy az együttműködés elmulasztását a Comore-szigeteki hajólajstrom állapota, valamint a hajók nyilvántartásba vételéért felelős hatóságok és a halászatért felelős hatóságok közötti együttműködés hiánya is súlyosbítja, amint azt a 3. szakasz (1) bekezdésében is ismertettük.

| (39) | Ráadásul amint arra a (25) preambulumbekezdés is emlékeztet, a hajók nyilvántartásba vételéért és a halászatért felelős hatóságok közötti együttműködés hiányát a Comore-szigetek által 2011 októberében tett, az említett hatóságok közötti szorosabb együttműködés létesítésére vonatkozó kötelezettségvállalással (8) összhangban rendezni kellett volna. A 3. szakasz (1) bekezdésében megállapítottak szerint az említett komoly hiányosság rendezése terén csekély vagy semmiféle előrelépés nem történt, így a Comore-szigetek nem tett eleget a kötelezettségvállalásának. |
| --- | --- |

(39)

Ráadásul amint arra a (25) preambulumbekezdés is emlékeztet, a hajók nyilvántartásba vételéért és a halászatért felelős hatóságok közötti együttműködés hiányát a Comore-szigetek által 2011 októberében tett, az említett hatóságok közötti szorosabb együttműködés létesítésére vonatkozó kötelezettségvállalással (8) összhangban rendezni kellett volna. A 3. szakasz (1) bekezdésében megállapítottak szerint az említett komoly hiányosság rendezése terén csekély vagy semmiféle előrelépés nem történt, így a Comore-szigetek nem tett eleget a kötelezettségvállalásának.

| (40) | A Comore-szigeteki hatóságok a Bizottság 2015. májusi látogatása során arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy nincsenek abban a helyzetben, hogy a tengerészeti törvénykönyvet rendelkezésre bocsássák, mivel az még nem lépett hatályba. A Bizottság azóta sem értesült arról, hogy a törvénykönyv szövege hatályba lépett volna, és a törvénykönyvből egyetlen példányt sem kapott. |
| --- | --- |

(40)

A Comore-szigeteki hatóságok a Bizottság 2015. májusi látogatása során arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy nincsenek abban a helyzetben, hogy a tengerészeti törvénykönyvet rendelkezésre bocsássák, mivel az még nem lépett hatályba. A Bizottság azóta sem értesült arról, hogy a törvénykönyv szövege hatályba lépett volna, és a törvénykönyvből egyetlen példányt sem kapott.

| (41) | A Bizottság emellett arra kérte a Comore-szigeteki hatóságokat, hogy küldjék el a részére a Comore-szigeteki halászhajók és halászathoz kapcsolódó tevékenységet folytató hajók jegyzékét. A kért jegyzéket nem küldték el a Bizottság részére. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság emellett arra kérte a Comore-szigeteki hatóságokat, hogy küldjék el a részére a Comore-szigeteki halászhajók és halászathoz kapcsolódó tevékenységet folytató hajók jegyzékét. A kért jegyzéket nem küldték el a Bizottság részére.

| (42) | Lobogó szerinti államként a Comore-szigetekre háruló kötelezettségek teljesítésének átfogó értékelése keretében a Bizottság azt is elemezte, hogy a Comore-szigetek együttműködik-e más országokkal az IUU-halászat elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

(42)

Lobogó szerinti államként a Comore-szigetekre háruló kötelezettségek teljesítésének átfogó értékelése keretében a Bizottság azt is elemezte, hogy a Comore-szigetek együttműködik-e más országokkal az IUU-halászat elleni küzdelemben.

| (43) | A Bizottság megállapította, hogy noha a Comore-szigetek az Indiai-óceán térségének országaival együttműködik, a térségen kívüli azon harmadik országokkal, ahol a Comore-szigeteki halászhajók tevékenységet folytatnak, viszont nem. A (24) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az együttműködés hiánya abból adódhat, hogy a Comore-szigeteki hatóságok csak csekély vagy semmiféle információval nem rendelkeznek az érintett halászhajókról. Ez a helyzet – amely előtérbe helyezi a 3. szakasz (1) bekezdésében foglalt megállapításokat – nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 28. pontjában foglalt ajánlásnak, amely értelmében az államoknak össze kell hangolniuk a tevékenységeiket és együtt kell működniük egymással az IUU-halászat elleni küzdelemben. Ezenkívül az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 31. pontjának sem felel meg, amely arról rendelkezik, hogy a lobogó szerinti államoknak a vonatkozó jogszabályok és a nemzeti, regionális vagy globális szinten elfogadott állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések vagy rendelkezések végrehajtása érdekében megállapodásokat vagy egyezményeket kell kötniük, valamint egyéb módon is együtt kell működniük más államokkal. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság megállapította, hogy noha a Comore-szigetek az Indiai-óceán térségének országaival együttműködik, a térségen kívüli azon harmadik országokkal, ahol a Comore-szigeteki halászhajók tevékenységet folytatnak, viszont nem. A (24) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az együttműködés hiánya abból adódhat, hogy a Comore-szigeteki hatóságok csak csekély vagy semmiféle információval nem rendelkeznek az érintett halászhajókról. Ez a helyzet – amely előtérbe helyezi a 3. szakasz (1) bekezdésében foglalt megállapításokat – nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 28. pontjában foglalt ajánlásnak, amely értelmében az államoknak össze kell hangolniuk a tevékenységeiket és együtt kell működniük egymással az IUU-halászat elleni küzdelemben. Ezenkívül az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 31. pontjának sem felel meg, amely arról rendelkezik, hogy a lobogó szerinti államoknak a vonatkozó jogszabályok és a nemzeti, regionális vagy globális szinten elfogadott állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések vagy rendelkezések végrehajtása érdekében megállapodásokat vagy egyezményeket kell kötniük, valamint egyéb módon is együtt kell működniük más államokkal.

| (44) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének b) pontjával összhangban vizsgálta az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló meglévő Comore-szigeteki végrehajtási intézkedéseket. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének b) pontjával összhangban vizsgálta az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló meglévő Comore-szigeteki végrehajtási intézkedéseket.

| (45) | A Bizottság megállapította, hogy a Comore-szigeteki hatóságok nem jelentették, hogy a (23) preambulumbekezdésben említett azon halászhajókkal szemben, amelyek többek között Nyugat-Afrika partjainál 2014-ben tengeri átrakást hajtottak végre, bármilyen intézkedést tettek volna. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság megállapította, hogy a Comore-szigeteki hatóságok nem jelentették, hogy a (23) preambulumbekezdésben említett azon halászhajókkal szemben, amelyek többek között Nyugat-Afrika partjainál 2014-ben tengeri átrakást hajtottak végre, bármilyen intézkedést tettek volna.

| (46) | A (21) és (23) preambulumbekezdésben foglalt információkra, valamint a Comore-szigetek által tett nyilatkozatokra tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a Comore-szigeteki hatóságok tudtak arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő halászhajók a Comore-szigeteki törvényeket és előírásokat megsértve a Comore-szigetek kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedtek és kirakodást végeztek Nyugat-Afrikában, valamint Ázsiában. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a Comore-szigeteki hatóságok nem tettek végrehajtási intézkedéseket az említett halászhajókkal szemben. |
| --- | --- |

(46)

A (21) és (23) preambulumbekezdésben foglalt információkra, valamint a Comore-szigetek által tett nyilatkozatokra tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a Comore-szigeteki hatóságok tudtak arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő halászhajók a Comore-szigeteki törvényeket és előírásokat megsértve a Comore-szigetek kizárólagos gazdasági övezetén kívül tevékenykedtek és kirakodást végeztek Nyugat-Afrikában, valamint Ázsiában. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a Comore-szigeteki hatóságok nem tettek végrehajtási intézkedéseket az említett halászhajókkal szemben.

| (47) | Ezenkívül a Bizottság a 2015 májusi látogatása során megállapította, hogy a Comore-szigeteki flotta nagy része nem küld VMS-adatokat a Comore-szigeteki hatóságoknak. Ez a helyzet rávilágít arra, hogy a hatóságok nem tudják megfigyelni a Comore-szigeteki halászhajók tevékenységét, és ez lehetetlenné teszi, hogy a hatóságok hatékonyan érvényesítsék az érintett különböző tengeri térségekre vonatkozó szabályokat. Mindez a belső együttműködés és a harmadik országokkal folytatandó együttműködés hiányával kombinálva ideális környezetet teremt az IUU-halászati tevékenységek kialakulásához. |
| --- | --- |

(47)

Ezenkívül a Bizottság a 2015 májusi látogatása során megállapította, hogy a Comore-szigeteki flotta nagy része nem küld VMS-adatokat a Comore-szigeteki hatóságoknak. Ez a helyzet rávilágít arra, hogy a hatóságok nem tudják megfigyelni a Comore-szigeteki halászhajók tevékenységét, és ez lehetetlenné teszi, hogy a hatóságok hatékonyan érvényesítsék az érintett különböző tengeri térségekre vonatkozó szabályokat. Mindez a belső együttműködés és a harmadik országokkal folytatandó együttműködés hiányával kombinálva ideális környezetet teremt az IUU-halászati tevékenységek kialakulásához.

| (48) | A (45)–(47) preambulumbekezdésben ismertetett helyzet ellentétes az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkével. Ezenkívül ellentétes a FAO magatartási kódexének 8.2.7. pontjában, az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában, valamint a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások 31–33., 35. és 38. pontjában foglalt ajánlásokkal, amelyek szerint az államoknak végrehajtási intézkedéseket kell tenniük az IUU-halászati tevékenységgel szemben, és az ilyen tevékenységet olyan szankciókkal kell sújtaniuk, amelyek kellően szigorúak ahhoz, hogy az IUU-halászatot hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják, valamint az elkövetőket az ilyen halászatból eredő haszontól megfosszák. |
| --- | --- |

(48)

A (45)–(47) preambulumbekezdésben ismertetett helyzet ellentétes az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkével. Ezenkívül ellentétes a FAO magatartási kódexének 8.2.7. pontjában, az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában, valamint a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások 31–33., 35. és 38. pontjában foglalt ajánlásokkal, amelyek szerint az államoknak végrehajtási intézkedéseket kell tenniük az IUU-halászati tevékenységgel szemben, és az ilyen tevékenységet olyan szankciókkal kell sújtaniuk, amelyek kellően szigorúak ahhoz, hogy az IUU-halászatot hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják, valamint az elkövetőket az ilyen halászatból eredő haszontól megfosszák.

| (49) | A Comore-szigeteki hatóságok a Bizottság 2015. májusi látogatása során a halászatról szóló Comore-szigeteki jogi keret tekintetében elismerték, hogy – a nemzeti jog, valamint az alkalmazandó nemzetközi és regionális szabályok közötti következetesség biztosítása érdekében – a halászati és akvakultúra-ágazati törvénykönyvhöz további végrehajtási szövegeket kell kidolgozni. |
| --- | --- |

(49)

A Comore-szigeteki hatóságok a Bizottság 2015. májusi látogatása során a halászatról szóló Comore-szigeteki jogi keret tekintetében elismerték, hogy – a nemzeti jog, valamint az alkalmazandó nemzetközi és regionális szabályok közötti következetesség biztosítása érdekében – a halászati és akvakultúra-ágazati törvénykönyvhöz további végrehajtási szövegeket kell kidolgozni.

| (50) | Ráadásul a Comore-szigeteki halászati és akvakultúra-ágazati törvénykönyv halászhajókra vonatkozó fogalommeghatározása nem terjed ki a halászathoz kapcsolódó tevékenységet folytató halászhajókra. Emellett a Comore-szigeteki jogi keret kiterjed ugyan a nemzetközi jog szerinti súlyos jogsértésekre, az IUU-halászat fogalmát nem határozza meg és nem helyez kilátásba végrehajtási intézkedéseket és szankciókat olyan állampolgárokkal szemben, akik – az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 18. pontjában foglaltak szerint – IUU-halászati tevékenységet folytatnak, vagy támogatják azt. A szankciórendszerrel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az ipari halászati tevékenységgel összefüggésben alkalmazott bírságok az engedélyezési illeték összegén alapulnak. Mindazonáltal a Comore-szigeteki jogszabályokban meghatározott halászati engedélyek kategóriái csak a tonhalfajokra korlátozódnak. Következésképpen a tengerfenéken élő vagy a nyílt tengeri fajokra halászó ipari flotta által elkövetett jogsértések esetén – engedélyezési illeték hiányában – nincs megállapított bírság. Ez a helyzet csökkenti a Comore-szigeteki szankciórendszer visszatartó erejét. |
| --- | --- |

(50)

Ráadásul a Comore-szigeteki halászati és akvakultúra-ágazati törvénykönyv halászhajókra vonatkozó fogalommeghatározása nem terjed ki a halászathoz kapcsolódó tevékenységet folytató halászhajókra. Emellett a Comore-szigeteki jogi keret kiterjed ugyan a nemzetközi jog szerinti súlyos jogsértésekre, az IUU-halászat fogalmát nem határozza meg és nem helyez kilátásba végrehajtási intézkedéseket és szankciókat olyan állampolgárokkal szemben, akik – az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 18. pontjában foglaltak szerint – IUU-halászati tevékenységet folytatnak, vagy támogatják azt. A szankciórendszerrel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az ipari halászati tevékenységgel összefüggésben alkalmazott bírságok az engedélyezési illeték összegén alapulnak. Mindazonáltal a Comore-szigeteki jogszabályokban meghatározott halászati engedélyek kategóriái csak a tonhalfajokra korlátozódnak. Következésképpen a tengerfenéken élő vagy a nyílt tengeri fajokra halászó ipari flotta által elkövetett jogsértések esetén – engedélyezési illeték hiányában – nincs megállapított bírság. Ez a helyzet csökkenti a Comore-szigeteki szankciórendszer visszatartó erejét.

| (51) | Ezenkívül a Comore-szigetek nem rendelkezik nemzeti ellenőrzési tervvel, amellyel a Comore-szigeteki flotta tevékenységének ellenőrzésére vonatkozó koherens politikát megalapozhatná. A Comore-szigeteki flotta méretére és fejlődési kilátásaira (9) tekintettel megállapítható, hogy a Comore-szigetek nem rendelkezik elegendő megfigyelővel. |
| --- | --- |

(51)

Ezenkívül a Comore-szigetek nem rendelkezik nemzeti ellenőrzési tervvel, amellyel a Comore-szigeteki flotta tevékenységének ellenőrzésére vonatkozó koherens politikát megalapozhatná. A Comore-szigeteki flotta méretére és fejlődési kilátásaira (9) tekintettel megállapítható, hogy a Comore-szigetek nem rendelkezik elegendő megfigyelővel.

| (52) | A Comore-szigetek az ENSZ humán fejlettségi mutatója alapján alacsony humán fejlettségi mutatóval rendelkezik, és 2013-ban a 187 ország közül a százötvenkilencedik helyen szerepelt (10). Az 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) II. mellékletében a Comore-szigetek a legkevésbé fejlett országok kategóriájában szerepel, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Fejlesztési Támogatási Bizottsága (DAC) (OECD/DAC) 2015. január 1-jei kedvezményezetti listája szerint (12). |
| --- | --- |

(52)

A Comore-szigetek az ENSZ humán fejlettségi mutatója alapján alacsony humán fejlettségi mutatóval rendelkezik, és 2013-ban a 187 ország közül a százötvenkilencedik helyen szerepelt (10). Az 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) II. mellékletében a Comore-szigetek a legkevésbé fejlett országok kategóriájában szerepel, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Fejlesztési Támogatási Bizottsága (DAC) (OECD/DAC) 2015. január 1-jei kedvezményezetti listája szerint (12).

| (53) | Az (52) preambulumbekezdésben szereplő elemzés ellenére meg kell jegyezni, hogy a 2015. májusi bizottsági látogatás során szerzett információk alapján nem tekinthető úgy, hogy a Comore-szigetek nem rendelkezik pénzügyi erőforrásokkal. Az országban inkább a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként fennálló kötelezettségek hatékony és eredményes teljesítésének biztosításához szükséges közigazgatási környezet nem áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

(53)

Az (52) preambulumbekezdésben szereplő elemzés ellenére meg kell jegyezni, hogy a 2015. májusi bizottsági látogatás során szerzett információk alapján nem tekinthető úgy, hogy a Comore-szigetek nem rendelkezik pénzügyi erőforrásokkal. Az országban inkább a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként fennálló kötelezettségek hatékony és eredményes teljesítésének biztosításához szükséges közigazgatási környezet nem áll rendelkezésre.

| (54) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy a Comore-szigetek elmulasztotta a nemzetközi jog szerint az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében rá háruló kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(54)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy a Comore-szigetek elmulasztotta a nemzetközi jog szerint az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében rá háruló kötelezettségek teljesítését.

3.3.   A nemzetközi szabályok végrehajtásának elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (6) bekezdése)

| (55) | A Comore-szigetek 1994-ben ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét, ezenkívül az IOTC és az SWIOFC szerződő fele. |
| --- | --- |

(55)

A Comore-szigetek 1994-ben ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét, ezenkívül az IOTC és az SWIOFC szerződő fele.

| (56) | A Bizottság a 31. cikk (6) bekezdésének b) pontja alapján megvizsgált minden információt a Comore-szigeteknek – mint az IOTC és az SWIOFC szerződő felének – a státusával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság a 31. cikk (6) bekezdésének b) pontja alapján megvizsgált minden információt a Comore-szigeteknek – mint az IOTC és az SWIOFC szerződő felének – a státusával kapcsolatban.

| (57) | Az IOTC Comore-szigetekre vonatkozó 2015. március 23-i megfelelési jelentéséből (13) származó információk szerint 2014-ben számos ismétlődő szabályszegési esetet azonosítottak. Ezek különösen a következők: a Comore-szigetek a 05/05. számú IOTC-határozat előírásaival ellentétben nem jelentette a cápákra vonatkozó névleges fogási adatokat, a cápákra vonatkozó fogási és halászati erőkifejtésre, továbbá a cápák méretgyakoriságára vonatkozó adatokat, a 10/02. számú IOTC-határozat előírásaival ellentétben nem jelentette a kizárólagos gazdasági övezetén belül tevékenykedő külföldi, erszényes kerítőhálós hajók által ejtett fogásokra és az általuk végzett halászati erőkifejtésre vonatkozó adatokat, továbbá 11/04. számú IOTC-határozat előírásaival ellentétben nem vezette be a kisüzemi halászat tekintetében alkalmazott mintavételen alapuló megfigyelési rendszert. |
| --- | --- |

(57)

Az IOTC Comore-szigetekre vonatkozó 2015. március 23-i megfelelési jelentéséből (13) származó információk szerint 2014-ben számos ismétlődő szabályszegési esetet azonosítottak. Ezek különösen a következők: a Comore-szigetek a 05/05. számú IOTC-határozat előírásaival ellentétben nem jelentette a cápákra vonatkozó névleges fogási adatokat, a cápákra vonatkozó fogási és halászati erőkifejtésre, továbbá a cápák méretgyakoriságára vonatkozó adatokat, a 10/02. számú IOTC-határozat előírásaival ellentétben nem jelentette a kizárólagos gazdasági övezetén belül tevékenykedő külföldi, erszényes kerítőhálós hajók által ejtett fogásokra és az általuk végzett halászati erőkifejtésre vonatkozó adatokat, továbbá 11/04. számú IOTC-határozat előírásaival ellentétben nem vezette be a kisüzemi halászat tekintetében alkalmazott mintavételen alapuló megfigyelési rendszert.

| (58) | Nem ismétlődő szabálysértési eseteket is megállapítottak. A Comore-szigetek a 10/02. számú IOTC-határozat előírásaival ellentétben nem jelentette a part menti halászatra vonatkozó névleges fogási adatokat, a fogási és halászati erőkifejtési adatokat, valamint a méretgyakorisági adatokat. |
| --- | --- |

(58)

Nem ismétlődő szabálysértési eseteket is megállapítottak. A Comore-szigetek a 10/02. számú IOTC-határozat előírásaival ellentétben nem jelentette a part menti halászatra vonatkozó névleges fogási adatokat, a fogási és halászati erőkifejtési adatokat, valamint a méretgyakorisági adatokat.

| (59) | Az a tény, hogy a Comore-szigetek nem tartja be az IOTC határozataiban foglalt előírásokat, azt jelzi, hogy az ország nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében foglalt, lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. Azt is jelzi, hogy a Comore-szigetek a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó FAO-iránymutatások 31–33., 35. és 38. pontjában, valamint az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem követi. |
| --- | --- |

(59)

Az a tény, hogy a Comore-szigetek nem tartja be az IOTC határozataiban foglalt előírásokat, azt jelzi, hogy az ország nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében foglalt, lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. Azt is jelzi, hogy a Comore-szigetek a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó FAO-iránymutatások 31–33., 35. és 38. pontjában, valamint az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem követi.

| (60) | A Comore-szigetek az IOTC és az SWIOFC kivételével egyetlen más regionális halászati gazdálkodási szervezetnek sem szerződő fele. A nemcsak az Indiai-óceán térségében tevékenykedő Comore-szigeteki flotta összetételét figyelembe véve ez a helyzet gyengíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményében, különösen annak 117. és 118. cikkében foglalt kötelezettségek teljesítésére irányuló Comore-szigeteki erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(60)

A Comore-szigetek az IOTC és az SWIOFC kivételével egyetlen más regionális halászati gazdálkodási szervezetnek sem szerződő fele. A nemcsak az Indiai-óceán térségében tevékenykedő Comore-szigeteki flotta összetételét figyelembe véve ez a helyzet gyengíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményében, különösen annak 117. és 118. cikkében foglalt kötelezettségek teljesítésére irányuló Comore-szigeteki erőfeszítéseket.

| (61) | Ráadásul a Comore-szigetek az ENSZ Tengerjogi Egyezményének kivételével semmilyen egyéb, halászati gazdálkodással kapcsolatos nemzetközi jogi eszközt nem ratifikált. Figyelembe véve, hogy a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok a Comore-szigetek számára milyen fontosak, ez a helyzet gyengíti az ENSZ Tengerjogi Egyezménye, különösen annak 63. és 64. cikke értelmében a Comore-szigetekre mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségek teljesítésére irányuló Comore-szigeteki erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(61)

Ráadásul a Comore-szigetek az ENSZ Tengerjogi Egyezményének kivételével semmilyen egyéb, halászati gazdálkodással kapcsolatos nemzetközi jogi eszközt nem ratifikált. Figyelembe véve, hogy a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok a Comore-szigetek számára milyen fontosak, ez a helyzet gyengíti az ENSZ Tengerjogi Egyezménye, különösen annak 63. és 64. cikke értelmében a Comore-szigetekre mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségek teljesítésére irányuló Comore-szigeteki erőfeszítéseket.

| (62) | Emellett noha a Comore-szigeteken kikötői infrastruktúrát építenek ki a halászati tevékenységek számára, az ország nem ratifikálta a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodást. |
| --- | --- |

(62)

Emellett noha a Comore-szigeteken kikötői infrastruktúrát építenek ki a halászati tevékenységek számára, az ország nem ratifikálta a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodást.

| (63) | A Comore-szigetek nemzetközi jogi eszközök végrehajtása tekintetében nyújtott teljesítménye nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 11. pontjában foglalt ajánlásokkal, amelyek szerint az államoknak mielőbb ratifikálniuk kell az ENSZ Tengerjogi Egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodást, valamint a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló FAO-megállapodást, el kell fogadniuk azokat vagy csatlakozniuk kell azokhoz. A Comore-szigetek ezenkívül a cselekvési terv 14. pontjában foglalt ajánlást sem követi, amely értelmében az államoknak maradéktalanul és eredményesen végre kell hajtaniuk a magatartási kódexet és az ahhoz kapcsolódó nemzetközi cselekvési terveket. |
| --- | --- |

(63)

A Comore-szigetek nemzetközi jogi eszközök végrehajtása tekintetében nyújtott teljesítménye nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 11. pontjában foglalt ajánlásokkal, amelyek szerint az államoknak mielőbb ratifikálniuk kell az ENSZ Tengerjogi Egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodást, valamint a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló FAO-megállapodást, el kell fogadniuk azokat vagy csatlakozniuk kell azokhoz. A Comore-szigetek ezenkívül a cselekvési terv 14. pontjában foglalt ajánlást sem követi, amely értelmében az államoknak maradéktalanul és eredményesen végre kell hajtaniuk a magatartási kódexet és az ahhoz kapcsolódó nemzetközi cselekvési terveket.

| (64) | Az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25–27. pontjában foglalt ajánlásokkal ellentétben a Comore-szigetek nem dolgozott ki IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervet. |
| --- | --- |

(64)

Az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25–27. pontjában foglalt ajánlásokkal ellentétben a Comore-szigetek nem dolgozott ki IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervet.

| (65) | Ezenkívül a Bizottság – a 27 preambulumbekezdésben említettek szerint – a látogatása során megállapította, hogy a Comore-szigeteki hajólajstrom vezetését részben egy Comore-szigeteken kívül található magánvállalkozás végzi. A Bizottság által összegyűjtött információk, valamint a Comore-szigeteki hatóságok által tett nyilatkozatok alapján megállapítható, hogy a Comore-szigetek nem biztosítja, hogy az ország lobogója alatt közlekedő hajók tényleges kapcsolatban álljanak az országgal. Ez ellentétes az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 91. cikkével, amely előírja, hogy a lobogó szerinti állam és a hajói között tényleges kapcsolatnak kell fennállnia. |
| --- | --- |

(65)

Ezenkívül a Bizottság – a 27 preambulumbekezdésben említettek szerint – a látogatása során megállapította, hogy a Comore-szigeteki hajólajstrom vezetését részben egy Comore-szigeteken kívül található magánvállalkozás végzi. A Bizottság által összegyűjtött információk, valamint a Comore-szigeteki hatóságok által tett nyilatkozatok alapján megállapítható, hogy a Comore-szigetek nem biztosítja, hogy az ország lobogója alatt közlekedő hajók tényleges kapcsolatban álljanak az országgal. Ez ellentétes az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 91. cikkével, amely előírja, hogy a lobogó szerinti állam és a hajói között tényleges kapcsolatnak kell fennállnia.

| (66) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy a Comore-szigetek elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(66)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy a Comore-szigetek elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését.

3.4.   A fejlődő országok sajátos korlátai (az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése)

| (67) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ENSZ humán fejlettségi mutatója alapján a Comore-szigetek alacsony humán fejlettségű országnak tekintendő, és 2013-ban a 187 ország közül a százötvenkilencedik helyen szerepelt (14). Emlékeztetni kell arra is, hogy az 1905/2006/EK rendeletben a Comore-szigetek a legkevésbé fejlett országok kategóriájában szerepel, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Fejlesztési Támogatási Bizottsága (DAC) (OECD/DAC) 2015. január 1-jei kedvezményezetti listája szerint (15). |
| --- | --- |

(67)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ENSZ humán fejlettségi mutatója alapján a Comore-szigetek alacsony humán fejlettségű országnak tekintendő, és 2013-ban a 187 ország közül a százötvenkilencedik helyen szerepelt (14). Emlékeztetni kell arra is, hogy az 1905/2006/EK rendeletben a Comore-szigetek a legkevésbé fejlett országok kategóriájában szerepel, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) Fejlesztési Támogatási Bizottsága (DAC) (OECD/DAC) 2015. január 1-jei kedvezményezetti listája szerint (15).

| (68) | Noha általánosságban a megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet terén fennállhatnak sajátos kapacitáskorlátok, a Comore-szigetek fejlettségi szintjéből adódó sajátos korlátai nem indokolják az előbbi szakaszokban megállapított hiányosságokat. Ez különösen a Comore-szigeteki hajólajstrom állapotára és az ellenőrzés hiányára vonatkozik, különösen arra, hogy a Comore-szigeteki flotta egy részét nem ellenőrzik műholdas hajómegfigyelési rendszerrel, noha a Comore-szigetek rendelkezik működő halászati felügyeleti központtal, és meg tudja figyelni a kizárólagos gazdasági övezetében folytatott tevékenységeket. |
| --- | --- |

(68)

Noha általánosságban a megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet terén fennállhatnak sajátos kapacitáskorlátok, a Comore-szigetek fejlettségi szintjéből adódó sajátos korlátai nem indokolják az előbbi szakaszokban megállapított hiányosságokat. Ez különösen a Comore-szigeteki hajólajstrom állapotára és az ellenőrzés hiányára vonatkozik, különösen arra, hogy a Comore-szigeteki flotta egy részét nem ellenőrzik műholdas hajómegfigyelési rendszerrel, noha a Comore-szigetek rendelkezik működő halászati felügyeleti központtal, és meg tudja figyelni a kizárólagos gazdasági övezetében folytatott tevékenységeket.

| (69) | Úgy tűnik, hogy a megállapított hiányosságok főleg abból erednek, hogy nem áll rendelkezésre a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként a Comore-szigetekre háruló kötelezettségek hatékony és eredményes teljesítésének biztosításához szükséges közigazgatási környezet. Ezt a helyzetet az is súlyosbítja, hogy a Comore-szigeteki flotta mérete és tevékenységi területe változó. |
| --- | --- |

(69)

Úgy tűnik, hogy a megállapított hiányosságok főleg abból erednek, hogy nem áll rendelkezésre a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként a Comore-szigetekre háruló kötelezettségek hatékony és eredményes teljesítésének biztosításához szükséges közigazgatási környezet. Ezt a helyzetet az is súlyosbítja, hogy a Comore-szigeteki flotta mérete és tevékenységi területe változó.

| (70) | Indokolt megjegyezni azt is, hogy az Európai Unió és a Comore-szigeteki Unió halászati partnerségi megállapodást írt alá (16). A megállapodás jelenlegi jegyzőkönyve (17) olyan ágazati pénzügyi támogatásról rendelkezik, amelyet a Comore-szigetek számára biztosított pénzügyi hozzájárulás keretében nyújtanak. Az ágazati pénzügyi támogatás célja, hogy a fenntartható halászati gazdálkodás, megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet középpontba helyezése révén a közigazgatási és tudományos kapacitás megerősítésével előmozdítsa a halászat fenntartható fejlődését. Mindez hozzájárul ahhoz a segítségnyújtáshoz, amelynek célja, hogy a Comore-szigetek teljesíteni tudja a nemzetközi jog szerint rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeit, és fel tudja venni a küzdelmet az IUU-halászattal szemben. |
| --- | --- |

(70)

Indokolt megjegyezni azt is, hogy az Európai Unió és a Comore-szigeteki Unió halászati partnerségi megállapodást írt alá (16). A megállapodás jelenlegi jegyzőkönyve (17) olyan ágazati pénzügyi támogatásról rendelkezik, amelyet a Comore-szigetek számára biztosított pénzügyi hozzájárulás keretében nyújtanak. Az ágazati pénzügyi támogatás célja, hogy a fenntartható halászati gazdálkodás, megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet középpontba helyezése révén a közigazgatási és tudományos kapacitás megerősítésével előmozdítsa a halászat fenntartható fejlődését. Mindez hozzájárul ahhoz a segítségnyújtáshoz, amelynek célja, hogy a Comore-szigetek teljesíteni tudja a nemzetközi jog szerint rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeit, és fel tudja venni a küzdelmet az IUU-halászattal szemben.

| (71) | Emellett a Comore-szigetek olyan regionális kezdeményezések keretében is támogatáshoz jut, mint a SmartFish projekt, amelyet az Európai Unió finanszíroz és az Indiai-óceáni Bizottság hajt végre, és amelynek célja többek között az IUU-halászat elleni küzdelem az erőforrások közös használata, az információcsere, a képzés és operatív megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerek kidolgozása révén. |
| --- | --- |

(71)

Emellett a Comore-szigetek olyan regionális kezdeményezések keretében is támogatáshoz jut, mint a SmartFish projekt, amelyet az Európai Unió finanszíroz és az Indiai-óceáni Bizottság hajt végre, és amelynek célja többek között az IUU-halászat elleni küzdelem az erőforrások közös használata, az információcsere, a képzés és operatív megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerek kidolgozása révén.

| (72) | Az e szakaszban ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy a Comore-szigetek fejlettségi szintje hátrányosan érintheti az ország halászati gazdálkodással kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét. Ugyanakkor – tekintettel a Comore-szigetek esetében megállapított hiányosságok jellegére – az ország fejlettségi szintje nem szolgálhat mindenre kiterjedő mentségként vagy más jellegű igazolásként a Comore-szigetek lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként nyújtott átfogó halászati teljesítményére, valamint az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló elégtelen fellépésére. |
| --- | --- |

(72)

Az e szakaszban ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy a Comore-szigetek fejlettségi szintje hátrányosan érintheti az ország halászati gazdálkodással kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét. Ugyanakkor – tekintettel a Comore-szigetek esetében megállapított hiányosságok jellegére – az ország fejlettségi szintje nem szolgálhat mindenre kiterjedő mentségként vagy más jellegű igazolásként a Comore-szigetek lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként nyújtott átfogó halászati teljesítményére, valamint az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló elégtelen fellépésére.

4.   A NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT TÖRTÉNŐ AZONOSÍTÁS ESHETŐSÉGÉVEL KAPCSOLATOS KÖVETKEZTETÉSEK

| (73) | A fentiekben tett megállapításokra figyelemmel, amelyek szerint a Comore-szigetek elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló, az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségek teljesítését, ezt az országot az IUU-rendelet 32. cikke értelmében értesíteni kell arról az eshetőségről, hogy a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként azonosítja. |
| --- | --- |

(73)

A fentiekben tett megállapításokra figyelemmel, amelyek szerint a Comore-szigetek elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló, az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségek teljesítését, ezt az országot az IUU-rendelet 32. cikke értelmében értesíteni kell arról az eshetőségről, hogy a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként azonosítja.

| (74) | Az IUU-rendelet 32. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottságnak értesítenie kell a Comore-szigeteket arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítják. A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést meg kell tennie a Comore-szigetekkel szemben. A hatékony ügyintézés érdekében ki kell tűzni azt a határidőt, amelyen belül az érintett ország írásban válaszolhat az értesítésre, és rendezheti a helyzetet. |
| --- | --- |

(74)

Az IUU-rendelet 32. cikkének (1) bekezdése szerint a Bizottságnak értesítenie kell a Comore-szigeteket arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítják. A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést meg kell tennie a Comore-szigetekkel szemben. A hatékony ügyintézés érdekében ki kell tűzni azt a határidőt, amelyen belül az érintett ország írásban válaszolhat az értesítésre, és rendezheti a helyzetet.

| (75) | A Comore-szigetek értesítése arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják, amelyet a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő harmadik országnak tekint, nem zárja ki, de nem is vonja automatikusan maga után azt a lehetőséget, hogy a Bizottság vagy a Tanács a későbbiekben a nem együttműködő országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen, |
| --- | --- |

(75)

A Comore-szigetek értesítése arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják, amelyet a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő harmadik országnak tekint, nem zárja ki, de nem is vonja automatikusan maga után azt a lehetőséget, hogy a Bizottság vagy a Tanács a későbbiekben a nem együttműködő országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Bizottság értesíti a Comore-szigeteket arról az eshetőségről, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem terén nem együttműködő harmadik országként azonosítja.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 1-jén.

a Bizottság részéről

Karmenu VELLA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

1

(2)  Az információ forrása: http://ec.europa.eu/fisheries/news_and_events/press_releases/2011/20111031/index_en.htm

2

(3)  A Tanács 2006. október 5-i 1563/2006/EK rendelete az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről (HL L 290., 2006.10.20., 6. o.).

3

(4)  A jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzetközi cselekvési terv, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete, 2001.

4

(5)  A lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes iránymutatások, 2014 március, az információ forrása: http://www.fao.org/3/a-mk052e.pdf

5

(6)  Az információ forrása: Greenpeace, Esperanza West Africa Expedition 2014, 2015. május. http://www.greenpeace.org/eastasia/publications/reports/oceans/2015/Africas-fisheries-paradise-at-a-crossroads/

6

(7)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

7

(8)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

8

(9)  Az információ forrása: http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2015/03/IOTC-2015-CoC12-05_Add_1E_Collection_of_fleet_development_plans.pdf

9

(10)  Az információ forrása: http://hdr.undp.org/en/content/table-1-human-development-index-and-its-components

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i 1905/2006/EK rendelete a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról (HL L 378., 2006.12.27., 41. o.).

11

(12)  Az információ forrása: http://www.oecd.org/dac/stats/documentupload/DAC%20List%20of%20ODA%20Recipients%202014%20final.pdf

12

(13)  Az információ forrása: http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2015/04/IOTC-2015-CoC12-CR04E-Comoros.pdf

13

(14)  Lásd a 10. lábjegyzetet.

14

(15)  Lásd a 12. lábjegyzetet.

15

(16)  Lásd a 3. lábjegyzetet.

16

(17)  A Tanács 2013. december 16-i 2013/786/EU határozata az Európai Unió és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról (HL L 349., 2013.12.21., 4. o.) és az Európai Unió és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv (HL L 349., 2013.12.21., 5. o.).

17

---

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/15

---

Tájékoztató a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett és erről 2013. november 26-án értesített harmadik országhoz intézett demars megszüntetéséről

(2015/C 324/08)

Az Európai Bizottság (a Bizottság) megszüntette a Ghánai Köztársasághoz a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem témájában a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet (1) (IUU-rendelet) értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett harmadik országok értesítéséről szóló 2013/C 346/03 bizottsági határozattal (2)2013. november 26-án intézett demarsot.

1.   Jogi keret

Az IUU-rendelet 32. cikke szerint a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként azonosítják őket. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. A harmadik országok nem együttműködő országként való azonosításának eshetőségéről szóló értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni.

A Bizottságnak ezen országokkal szemben a 32. cikkben meghatározott valamennyi lépést meg kell tennie. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére.

A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig ésszerű időt köteles biztosítani.

2.   Eljárás

Az Európai Bizottság 2013. november 26-án értesítette a Ghánai Köztársaságot a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (IUU-halászat) elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről.

A Bizottság a nem együttműködő harmadik országként való azonosítás elkerülése érdekében felkérte a szóban forgó országot, a Ghánai Köztársaságot, hogy egy javasolt cselekvési terv alapján működjön együtt a Bizottsággal a feltárt hiányosságok kiküszöbölésében.

A Bizottság egyeztetést kezdett a Ghánai Köztársasággal. Az említett ország szóbeli és írásbeli észrevételeket tett, melyeket a Bizottság megfontolt és figyelembe vett. A Bizottság folytatta az általa szükségesnek vélt információk gyűjtését és ellenőrzését.

A Ghánai Köztársaság meghozta a feltárt jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megszüntetéséhez és jövőbeli előfordulásának megakadályozásához szükséges intézkedéseket, megszüntetve ezzel minden olyan cselekményt vagy mulasztást, amely az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről szóló értesítéshez vezetett.

3.   Következtetés

Az adott körülmények között és a fenti megfontolások vizsgálata nyomán a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Ghánai Köztársasághoz az IUU-rendelet 32. cikkének megfelelően – a nemzetközi jog értelmében ezen országra mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségei teljesítése, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében hozott intézkedései vonatkozásában – intézett demars megszüntethető. Erről a Bizottság hivatalosan értesítette az illetékes hatóságokat.

A demars fent említett megszüntetése nem zárja ki, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács további lépéseket tegyen abban az esetben, ha tényekkel alátámasztható, hogy az ország nem teljesíti a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségét, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében intézkedéseket hozzon.

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

(2)  HL C 346., 2013.11.27., 26. o.

---

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/16

---

Tájékoztató a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett és erről 2014. június 10-én értesített harmadik országhoz intézett demars megszüntetéséről

(2015/C 324/09)

Az Európai Bizottság (a Bizottság) megszüntette a Pápua Új-guineai Független Államhoz (Pápua Új-Guineához) a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem témájában a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet (1) (IUU-rendelet) értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett Pápua Új-guineai Független Állam értesítéséről szóló, 2014. június 10-i 2014/C 185/02 bizottsági határozattal (2) intézett demarsot.

1.   Jogi keret

Az IUU-rendelet 32. cikke szerint a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként azonosítják őket. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. A harmadik országok nem együttműködő országként való azonosításának eshetőségéről szóló értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni.

A Bizottságnak ezen országokkal szemben a 32. cikkben meghatározott valamennyi lépést meg kell tennie. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére.

A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig ésszerű időt köteles biztosítani.

2.   Eljárás

Az Európai Bizottság 2014. június 10-én értesítette Pápua Új-Guineát a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan (IUU) halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről.

A Bizottság a nem együttműködő harmadik országként való azonosítás elkerülése érdekében felkérte Pápua Új-Guineát, hogy egy javasolt cselekvési terv alapján működjön együtt a Bizottsággal a feltárt hiányosságok kiküszöbölésében.

A Bizottság egyeztetést kezdett Pápua Új-Guineával. Az említett ország szóbeli és írásbeli észrevételeket tett, melyeket a Bizottság megfontolt és figyelembe vett. A Bizottság folytatta az általa szükségesnek vélt információk gyűjtését és ellenőrzését.

Pápua Új-Guinea meghozta az érintett IUU-halászat megszüntetéséhez és jövőbeli előfordulásának megakadályozásához szükséges intézkedéseket, megszüntetve ezzel minden olyan cselekményt vagy mulasztást, amely az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosításának eshetőségéről szóló értesítéshez vezetett.

3.   Következtetés

Az adott körülmények között és a fenti megfontolások vizsgálata nyomán a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Pápua Új-Guineához az IUU-rendelet 32. cikkének megfelelően – a nemzetközi jog értelmében ezen országra mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeinek teljesítése, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében hozott intézkedései vonatkozásában – intézett demars megszüntethető. Erről a Bizottság hivatalosan értesítette az illetékes hatóságokat.

A demars fent említett megszüntetése nem zárja ki, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács további lépéseket tegyen abban az esetben, ha tényekkel alátámasztható, hogy egy ország nem teljesíti a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségét, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében intézkedéseket hozzon.

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

(2)  HL C 185., 2014.6.17., 2. o.

---

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/17

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2015. október 1.)

egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről

(2015/C 324/10)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikkére,

mivel:

1.   BEVEZETÉS

| (1) | Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: az IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert. |
| --- | --- |

(1)

Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: az IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert.

| (2) | Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosítására, az említett országokkal szembeni lépésekre, ugyanezen országok listájának összeállítására, a listáról való törlésre, e lista nyilvánosságára és a sürgősségi intézkedésekre vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(2)

Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosítására, az említett országokkal szembeni lépésekre, ugyanezen országok listájának összeállítására, a listáról való törlésre, e lista nyilvánosságára és a sürgősségi intézkedésekre vonatkozó eljárást.

| (3) | Az IUU-rendelet 32. cikke szerint a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként kerülhetnek azonosításra. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. Az értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni. A Bizottságnak emellett a rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést meg kell tennie az értesített harmadik országokkal szemben. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig ésszerű időt köteles biztosítani. |
| --- | --- |

(3)

Az IUU-rendelet 32. cikke szerint a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként kerülhetnek azonosításra. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. Az értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni. A Bizottságnak emellett a rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést meg kell tennie az értesített harmadik országokkal szemben. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig ésszerű időt köteles biztosítani.

| (4) | Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében a Bizottságnak azonosítania kell azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítandó nem együttműködő harmadik országként, ha elmulasztja a nemzetközi jog értelmében lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló azon kötelezettségek teljesítését, hogy intézkedést hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására. |
| --- | --- |

(4)

Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében a Bizottságnak azonosítania kell azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítandó nem együttműködő harmadik országként, ha elmulasztja a nemzetközi jog értelmében lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló azon kötelezettségek teljesítését, hogy intézkedést hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására.

| (5) | A nem együttműködő harmadik országok azonosítása az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi információ áttekintésén alapul. |
| --- | --- |

(5)

A nem együttműködő harmadik országok azonosítása az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi információ áttekintésén alapul.

| (6) | Az IUU-rendelet 33. cikke értelmében a Tanácsnak össze kell állítania a nem együttműködő harmadik országok listáját. Ezen országokkal szemben a többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

(6)

Az IUU-rendelet 33. cikke értelmében a Tanácsnak össze kell állítania a nem együttműködő harmadik országok listáját. Ezen országokkal szemben a többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések alkalmazandók.

| (7) | A lobogó szerinti és a parti állam felelősségének fogalmát a nemzetközi halászati jogszabályok folyamatosan megerősítették és mára már úgy lehet arra tekinteni, mint a „kellő gondosság” fogalmába tartozó olyan kötelezettségre, amelynek keretében az adott állam az IUU-halászat megelőzése érdekében köteles a lehető legnagyobb erőfeszítést és minden tőle telhetőt megtenni, beleértve a szükséges közigazgatási és végrehajtási intézkedések elfogadását annak biztosítására, hogy a lobogója alatt közlekedő halászhajók, a saját állampolgárai vagy a vizein közlekedő halászhajók ne folytassanak olyan tevékenységet, amellyel megsértik a tenger biológiai erőforrásainak megóvását célzó hatályos állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket, és beleértve az ilyen jogsértés esetén annak felderítése érdekében tett együttműködésre és a más államokkal való egyeztetésre, valamint szükség esetén olyan szankciók alkalmazására vonatkozó kötelezettséget, amelyek kellően szigorúak ahhoz, hogy a jogsértéseket megakadályozzák és az elkövetőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól megfosszák. |
| --- | --- |

(7)

A lobogó szerinti és a parti állam felelősségének fogalmát a nemzetközi halászati jogszabályok folyamatosan megerősítették és mára már úgy lehet arra tekinteni, mint a „kellő gondosság” fogalmába tartozó olyan kötelezettségre, amelynek keretében az adott állam az IUU-halászat megelőzése érdekében köteles a lehető legnagyobb erőfeszítést és minden tőle telhetőt megtenni, beleértve a szükséges közigazgatási és végrehajtási intézkedések elfogadását annak biztosítására, hogy a lobogója alatt közlekedő halászhajók, a saját állampolgárai vagy a vizein közlekedő halászhajók ne folytassanak olyan tevékenységet, amellyel megsértik a tenger biológiai erőforrásainak megóvását célzó hatályos állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket, és beleértve az ilyen jogsértés esetén annak felderítése érdekében tett együttműködésre és a más államokkal való egyeztetésre, valamint szükség esetén olyan szankciók alkalmazására vonatkozó kötelezettséget, amelyek kellően szigorúak ahhoz, hogy a jogsértéseket megakadályozzák és az elkövetőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól megfosszák.

| (8) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a hitelesített fogási tanúsítványok lobogó szerinti harmadik országoktól való elfogadásának feltétele a Bizottságnak címzett értesítés azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket a halászhajóiknak be kell tartaniuk. |
| --- | --- |

(8)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a hitelesített fogási tanúsítványok lobogó szerinti harmadik országoktól való elfogadásának feltétele a Bizottságnak címzett értesítés azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket a halászhajóiknak be kell tartaniuk.

| (9) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést folytat a harmadik országokkal. |
| --- | --- |

(9)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést folytat a harmadik országokkal.

2.   A TAJVANNAL MINT HALÁSZATOT FOLYTATÓ JOGALANNYAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (10) | A Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkével összhangban 2010. január 28-ával elfogadta Tajvan mint halászatot folytató jogalany (2) (a továbbiakban: Tajvan) lobogó szerinti államként (3) küldött értesítését. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkével összhangban 2010. január 28-ával elfogadta Tajvan mint halászatot folytató jogalany (2) (a továbbiakban: Tajvan) lobogó szerinti államként (3) küldött értesítését.

| (11) | 2012. február 20. és 24. között a Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA) támogatásával értékelő látogatást tett Tajvanon, amelyről helyszíni jelentést készített. |
| --- | --- |

(11)

2012. február 20. és 24. között a Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA) támogatásával értékelő látogatást tett Tajvanon, amelyről helyszíni jelentést készített.

| (12) | A látogatás célja a Tajvan halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó tajvani rendelkezésekkel, valamint a Tajvan által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek teljesítésével, valamint az uniós fogási tanúsítási rendszer végrehajtásával összefüggő kötelezettségek teljesítése érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk ellenőrzése volt. |
| --- | --- |

(12)

A látogatás célja a Tajvan halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó tajvani rendelkezésekkel, valamint a Tajvan által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek teljesítésével, valamint az uniós fogási tanúsítási rendszer végrehajtásával összefüggő kötelezettségek teljesítése érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk ellenőrzése volt.

| (13) | Tajvan 2012. március 8-án további információkat nyújtott be, a jelentésre pedig 2012. március 19-én küldte el észrevételeit. |
| --- | --- |

(13)

Tajvan 2012. március 8-án további információkat nyújtott be, a jelentésre pedig 2012. március 19-én küldte el észrevételeit.

| (14) | Tajvan 2012. július 2-án további információkat nyújtott be (Tajvanra behozott vagy Tajvanról exportált halászati termékekre vonatkozó export/importstatisztikákat halászati termékek és származási ország, illetve rendeltetési ország szerinti bontásban a 2010 és 2012 első negyedéve közötti időszak tekintetében). |
| --- | --- |

(14)

Tajvan 2012. július 2-án további információkat nyújtott be (Tajvanra behozott vagy Tajvanról exportált halászati termékekre vonatkozó export/importstatisztikákat halászati termékek és származási ország, illetve rendeltetési ország szerinti bontásban a 2010 és 2012 első negyedéve közötti időszak tekintetében).

| (15) | A Bizottság az első látogatás kapcsán tett tajvani intézkedések nyomon követésére 2012. július 17. és 19. között újabb látogatást tett Tajvanon. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság az első látogatás kapcsán tett tajvani intézkedések nyomon követésére 2012. július 17. és 19. között újabb látogatást tett Tajvanon.

| (16) | 2012. december 14-én Tajvan és a Bizottság között technikai értekezletre került sor, amelyen Tajvan bemutatta az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzeti cselekvési tervének előzetes vázlatát. |
| --- | --- |

(16)

2012. december 14-én Tajvan és a Bizottság között technikai értekezletre került sor, amelyen Tajvan bemutatta az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzeti cselekvési tervének előzetes vázlatát.

| (17) | A Bizottság a találkozót követően 2012. december 21-én Tajvan rendelkezésére bocsátott egy részletes és kidolgozott áttekintést az Unió által bevezetett, az ellenőrzésre, nyomonkövethetőségre és halászati gazdálkodási politikákra vonatkozó uniós szabályokról és IUU-politikákról. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság a találkozót követően 2012. december 21-én Tajvan rendelkezésére bocsátott egy részletes és kidolgozott áttekintést az Unió által bevezetett, az ellenőrzésre, nyomonkövethetőségre és halászati gazdálkodási politikákra vonatkozó uniós szabályokról és IUU-politikákról.

| (18) | Tajvan 2013. február 27-én benyújtotta a nemzeti cselekvési tervének tervezetét. |
| --- | --- |

(18)

Tajvan 2013. február 27-én benyújtotta a nemzeti cselekvési tervének tervezetét.

| (19) | Tajvan az IUU-halászatról szóló nemzeti cselekvési terve végleges változatát, valamint a Tajvan és az EU között az IUU-halászat elleni együttműködés keretében készített, az IUU-halászat ellen irányuló munkaterve egy példányát 2013. március 29-én küldte el. |
| --- | --- |

(19)

Tajvan az IUU-halászatról szóló nemzeti cselekvési terve végleges változatát, valamint a Tajvan és az EU között az IUU-halászat elleni együttműködés keretében készített, az IUU-halászat ellen irányuló munkaterve egy példányát 2013. március 29-én küldte el.

| (20) | A Tajvan által hozott intézkedések nyomon követésére a Bizottság és Tajvan között 2014. február 27-én technikai értekezletre került sor, amelynek megállapításait a Bizottság 2014. március 12-én küldte el Tajvannak. |
| --- | --- |

(20)

A Tajvan által hozott intézkedések nyomon követésére a Bizottság és Tajvan között 2014. február 27-én technikai értekezletre került sor, amelynek megállapításait a Bizottság 2014. március 12-én küldte el Tajvannak.

| (21) | A Bizottság 2014. augusztus 20-án részletes áttekintést küldött a Tajvan által az IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési terv keretében tett vagy tervezett fellépésekre vonatkozó észrevételeiről és megállapításairól. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság 2014. augusztus 20-án részletes áttekintést küldött a Tajvan által az IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési terv keretében tett vagy tervezett fellépésekre vonatkozó észrevételeiről és megállapításairól.

| (22) | Tajvan 2014. október 23-án benyújtotta az IUU-halászati tevékenységek visszaszorítására irányuló együttműködés keretében a Tajvan által elért előrelépésről szóló dokumentum aktualizált változatát. |
| --- | --- |

(22)

Tajvan 2014. október 23-án benyújtotta az IUU-halászati tevékenységek visszaszorítására irányuló együttműködés keretében a Tajvan által elért előrelépésről szóló dokumentum aktualizált változatát.

| (23) | 2014. október 24-én a tajvani intézkedések nyomon követésére a Bizottság és Tajvan között videokonferenciára került sor, a Bizottság pedig 2014. október 31-én küldte el a megállapításait Tajvannak. |
| --- | --- |

(23)

2014. október 24-én a tajvani intézkedések nyomon követésére a Bizottság és Tajvan között videokonferenciára került sor, a Bizottság pedig 2014. október 31-én küldte el a megállapításait Tajvannak.

| (24) | Tajvan 2014. október 28-án benyújtotta a halászati kapacitással való gazdálkodásra vonatkozó nemzeti cselekvési tervét. |
| --- | --- |

(24)

Tajvan 2014. október 28-án benyújtotta a halászati kapacitással való gazdálkodásra vonatkozó nemzeti cselekvési tervét.

| (25) | Tajvan 2014. december 17-én részletes tervet nyújtott be az elektronikus hajónapló alkalmazási köréről és elküldte a kirakodási nyilatkozatok rendszerének tervezeté. |
| --- | --- |

(25)

Tajvan 2014. december 17-én részletes tervet nyújtott be az elektronikus hajónapló alkalmazási köréről és elküldte a kirakodási nyilatkozatok rendszerének tervezeté.

| (26) | 2014. december 18-án a tajvani intézkedések nyomon követésére a Bizottság és Tajvan között videokonferenciára került sor. |
| --- | --- |

(26)

2014. december 18-án a tajvani intézkedések nyomon követésére a Bizottság és Tajvan között videokonferenciára került sor.

| (27) | A Bizottság 2015. január 19-én elküldte Tajvannak a közzétett uniós ellenőrzési programok néhány példányát, valamint a tajvani hatóságok által hitelesített fogási tanúsítványokkal kapcsolatban megállapított hiányosságokra vonatkozó elemzést. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság 2015. január 19-én elküldte Tajvannak a közzétett uniós ellenőrzési programok néhány példányát, valamint a tajvani hatóságok által hitelesített fogási tanúsítványokkal kapcsolatban megállapított hiányosságokra vonatkozó elemzést.

| (28) | Tajvan 2015. február 11-én benyújtotta a hitelesített fogási tanúsítványokkal kapcsolatban megállapított hiányosságokról szóló elemzésre vonatkozó írásbeli észrevételeit. |
| --- | --- |

(28)

Tajvan 2015. február 11-én benyújtotta a hitelesített fogási tanúsítványokkal kapcsolatban megállapított hiányosságokról szóló elemzésre vonatkozó írásbeli észrevételeit.

| (29) | A Bizottság jelezte, hogy Tajvanra kíván látogatni, továbbá 2015. február 27-én, 2015. március 13-án és 2015. március 18-án információkat kért a látogatással, a fogási tanúsítványokkal összefüggő kérdésekkel, valamint az IUU-halászat elleni halászati gazdálkodási politikákkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság jelezte, hogy Tajvanra kíván látogatni, továbbá 2015. február 27-én, 2015. március 13-án és 2015. március 18-án információkat kért a látogatással, a fogási tanúsítványokkal összefüggő kérdésekkel, valamint az IUU-halászat elleni halászati gazdálkodási politikákkal kapcsolatban.

| (30) | Tajvan 2015. március 17-én és 19-én benyújtotta a fogások tanúsításával, a súlyos jogsértésekkel, a kirakodási nyilatkozatokkal és a halászati kereskedelmi vállalatok ellenőrzésével kapcsolatos írásbeli észrevételeit. |
| --- | --- |

(30)

Tajvan 2015. március 17-én és 19-én benyújtotta a fogások tanúsításával, a súlyos jogsértésekkel, a kirakodási nyilatkozatokkal és a halászati kereskedelmi vállalatok ellenőrzésével kapcsolatos írásbeli észrevételeit.

| (31) | A Bizottság a Tajvan által hozott intézkedések nyomon követésére 2015. március 24-én újabb látogatást tett Tajvanon. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság a Tajvan által hozott intézkedések nyomon követésére 2015. március 24-én újabb látogatást tett Tajvanon.

| (32) | Tajvan a regionális halászati gazdálkodási szervezetek szabályainak betartására vonatkozó nyilvántartásokkal, a Tajvan lobogója alatt közlekedő halászhajókkal és a fogási tanúsítványokkal kapcsolatban 2015. április 7-én, 2015. május 14-én és 2015. augusztus 4-én írásbeli észrevételeket nyújtott be. A Bizottság a fogási tanúsítási rendszer alkalmazásával kapcsolatban 2015. augusztus 10-én írásbeli magyarázatokat küldött Tajvannak. |
| --- | --- |

(32)

Tajvan a regionális halászati gazdálkodási szervezetek szabályainak betartására vonatkozó nyilvántartásokkal, a Tajvan lobogója alatt közlekedő halászhajókkal és a fogási tanúsítványokkal kapcsolatban 2015. április 7-én, 2015. május 14-én és 2015. augusztus 4-én írásbeli észrevételeket nyújtott be. A Bizottság a fogási tanúsítási rendszer alkalmazásával kapcsolatban 2015. augusztus 10-én írásbeli magyarázatokat küldött Tajvannak.

| (33) | Tajvan 2015. április 16-án benyújtotta az IUU-halászat elleni küzdelemben való részvételére vonatkozó tervével kapcsolatos írásbeli észrevételeit. |
| --- | --- |

(33)

Tajvan 2015. április 16-án benyújtotta az IUU-halászat elleni küzdelemben való részvételére vonatkozó tervével kapcsolatos írásbeli észrevételeit.

| (34) | A Bizottság 2015. május 27-én elküldte Tajvannak a látogatásról szóló jelentést. A Bizottság a látogatás alkalmával megállapította, hogy a 2012-től kezdődően feltárt komoly hiányosságok tekintetében csekély vagy semmiféle előrelépés nem történt. Az IUU-halászat elleni küzdelemben való részvételére vonatkozó és 2017-ig szóló munkaprogramot tartalmazó tajvani terv ráadásul értelmezhetetlen volt. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság 2015. május 27-én elküldte Tajvannak a látogatásról szóló jelentést. A Bizottság a látogatás alkalmával megállapította, hogy a 2012-től kezdődően feltárt komoly hiányosságok tekintetében csekély vagy semmiféle előrelépés nem történt. Az IUU-halászat elleni küzdelemben való részvételére vonatkozó és 2017-ig szóló munkaprogramot tartalmazó tajvani terv ráadásul értelmezhetetlen volt.

| (35) | Tajvan a jelentésre 2015. június 29-én küldte el írásbeli észrevételeit. Ezek az észrevételek semmilyen kötelezettségvállalást nem tartalmaztak arra vonatkozóan, hogy a megállapított hiányosságokat ésszerű határidőn belül rendezik. |
| --- | --- |

(35)

Tajvan a jelentésre 2015. június 29-én küldte el írásbeli észrevételeit. Ezek az észrevételek semmilyen kötelezettségvállalást nem tartalmaztak arra vonatkozóan, hogy a megállapított hiányosságokat ésszerű határidőn belül rendezik.

| (36) | Meg kell jegyezni, hogy Tajvan politikai státusa miatt nem tagja az ENSZ-nek. Tajvan a halászatot szabályozó nemzetközi megállapodások egyikét sem írta alá, illetve nem ratifikálta, többek között az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményét (UNCLOS), az Egyesült Nemzetek Szervezetének tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodást (UNFSA), valamint az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló megállapodását (FAO-megállapodás) sem. Aláírta azonban a nyílt tengerről szóló 1958. évi genfi egyezményt (4), valamint a parti tengerről és a csatlakozó övezetről szóló 1958. évi egyezményt abban az időszakban, amikor a tajvani hatóság még az ENSZ tagja volt (5). Annak megállapítása érdekében, hogy Tajvan eleget tesz-e a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló nemzetközi kötelezettségeknek, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy – azon megállapodások mellett, amelyeknek Tajvan részes fele – elsődlegesen alkalmazandó nemzetközi jogi keretként az ENSZ Tengerjogi Egyezményét helyénvaló használni. Ezek a rendelkezések korábban már meglévő nemzetközi szokásjogi szabályokat kodifikálnak, és közel szó szerint átveszik a nyílt tengerről szóló egyezmény, illetve a parti tengerről és a csatlakozó övezetről szóló egyezmény szövegének egyes részeit. Meg kell jegyezni azt is, hogy a lobogó szerinti államok azon kötelezettsége, hogy a kellő gondosság körébe tartozó, többek között a halászhajóik IUU-halászati tevékenységét érintő feladataikat teljesíteniük kell, része a nemzetközi szokásjognak. |
| --- | --- |

(36)

Meg kell jegyezni, hogy Tajvan politikai státusa miatt nem tagja az ENSZ-nek. Tajvan a halászatot szabályozó nemzetközi megállapodások egyikét sem írta alá, illetve nem ratifikálta, többek között az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményét (UNCLOS), az Egyesült Nemzetek Szervezetének tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodást (UNFSA), valamint az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló megállapodását (FAO-megállapodás) sem. Aláírta azonban a nyílt tengerről szóló 1958. évi genfi egyezményt (4), valamint a parti tengerről és a csatlakozó övezetről szóló 1958. évi egyezményt abban az időszakban, amikor a tajvani hatóság még az ENSZ tagja volt (5). Annak megállapítása érdekében, hogy Tajvan eleget tesz-e a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló nemzetközi kötelezettségeknek, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy – azon megállapodások mellett, amelyeknek Tajvan részes fele – elsődlegesen alkalmazandó nemzetközi jogi keretként az ENSZ Tengerjogi Egyezményét helyénvaló használni. Ezek a rendelkezések korábban már meglévő nemzetközi szokásjogi szabályokat kodifikálnak, és közel szó szerint átveszik a nyílt tengerről szóló egyezmény, illetve a parti tengerről és a csatlakozó övezetről szóló egyezmény szövegének egyes részeit. Meg kell jegyezni azt is, hogy a lobogó szerinti államok azon kötelezettsége, hogy a kellő gondosság körébe tartozó, többek között a halászhajóik IUU-halászati tevékenységét érintő feladataikat teljesíteniük kell, része a nemzetközi szokásjognak.

| (37) | Tajvan szerződő fele a Déli Kékúszójú Tonhal Védelmére Létrehozott Bizottságnak (CCSBT), a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetnek (SPRFMO), valamint az Észak-csendes-óceáni Halászati Bizottságnak, és nem szerződő félként együttműködik a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottsággal (WCPFC), az Amerika-közi Trópusitonhal-bizottsággal (IATTC) és az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottsággal (ICCAT). Ezenkívül Tajvant felkérték, hogy szakértőként vegyen részt az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) munkájában. |
| --- | --- |

(37)

Tajvan szerződő fele a Déli Kékúszójú Tonhal Védelmére Létrehozott Bizottságnak (CCSBT), a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetnek (SPRFMO), valamint az Észak-csendes-óceáni Halászati Bizottságnak, és nem szerződő félként együttműködik a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottsággal (WCPFC), az Amerika-közi Trópusitonhal-bizottsággal (IATTC) és az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottsággal (ICCAT). Ezenkívül Tajvant felkérték, hogy szakértőként vegyen részt az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) munkájában.

| (38) | Annak megállapítása érdekében, hogy Tajvan eleget tesz-e a (36) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint a preambulumbekezdésben említett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden olyan információt összegyűjtött és megvizsgált, amelyet a feladat végrehajtásához szükségesnek ítélt. A halászati gazdálkodásra vonatkozó jelenlegi legfontosabb tajvani jogi keret a halászati törvényből (amelyet 1929-ben hirdettek ki és utoljára 2012-ben módosítottak) és számos miniszteri megállapodásból áll. A tajvani hatóságok elismerték, hogy szükség van a halászatra vonatkozó jogi keret felülvizsgálatára és az új eszköz kidolgozására. |
| --- | --- |

(38)

Annak megállapítása érdekében, hogy Tajvan eleget tesz-e a (36) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint a preambulumbekezdésben említett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden olyan információt összegyűjtött és megvizsgált, amelyet a feladat végrehajtásához szükségesnek ítélt. A halászati gazdálkodásra vonatkozó jelenlegi legfontosabb tajvani jogi keret a halászati törvényből (amelyet 1929-ben hirdettek ki és utoljára 2012-ben módosítottak) és számos miniszteri megállapodásból áll. A tajvani hatóságok elismerték, hogy szükség van a halászatra vonatkozó jogi keret felülvizsgálatára és az új eszköz kidolgozására.

| (39) | A Bizottság az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által közzétett, rendelkezésre álló adatokból szintén nyert információkat, valamint nyilvánosan elérhető információkat is felhasznált. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által közzétett, rendelkezésre álló adatokból szintén nyert információkat, valamint nyilvánosan elérhető információkat is felhasznált.

3.   TAJVAN NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT VALÓ AZONOSÍTÁSÁNAK ESHETŐSÉGE

| (40) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint megvizsgálta a Tajvanra mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt kritériumokat vette figyelembe. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint megvizsgálta a Tajvanra mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt kritériumokat vette figyelembe.

3.1.   Rendszeresen IUU-halászatot folytató hajók és ismétlődő IUU-kereskedelem, valamint az e tekintetben hozott intézkedések (az IUU-rendelet 31. cikkének (4) bekezdése)

| (41) | A Bizottság a helyszíni ellenőrző látogatások során összegyűjtött, valamint a nyilvánosan rendelkezésre álló információk alapján megállapította, hogy a 2010–2015 közötti időszakban legalább 22 hajó vett részt IUU-halászati tevékenységben. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság a helyszíni ellenőrző látogatások során összegyűjtött, valamint a nyilvánosan rendelkezésre álló információk alapján megállapította, hogy a 2010–2015 közötti időszakban legalább 22 hajó vett részt IUU-halászati tevékenységben.

| (42) | Egy tajvani lobogó alatt közlekedő halászhajó (Yu Fong 168) továbbra is szerepel a WCPFC IUU-hajókat tartalmazó listáján, mivel 2009-ben engedély nélkül, egyben az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket megsértve halászott a Marshall-szigetek kizárólagos gazdasági övezetében (6). Tajvan azt állította, hogy a halászhajó 2009 óta nincs az ellenőrzése alatt, és az egyetlen intézkedés, amelyet a hatóságok tehettek, az volt, hogy a kikötőbe való visszatérés szabályának megsértése miatt szankcióval sújtották a hajót. Tajvan azt is kifejtette, hogy többször is alkalmazott ilyen szankciókat, további tájékoztatást azonban nem adott. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a halászati törvény ilyen jogsértés esetén 3 400 és 8 500 EUR közötti összegű bírság kiszabását helyezi kilátásba. |
| --- | --- |

(42)

Egy tajvani lobogó alatt közlekedő halászhajó (Yu Fong 168) továbbra is szerepel a WCPFC IUU-hajókat tartalmazó listáján, mivel 2009-ben engedély nélkül, egyben az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket megsértve halászott a Marshall-szigetek kizárólagos gazdasági övezetében (6). Tajvan azt állította, hogy a halászhajó 2009 óta nincs az ellenőrzése alatt, és az egyetlen intézkedés, amelyet a hatóságok tehettek, az volt, hogy a kikötőbe való visszatérés szabályának megsértése miatt szankcióval sújtották a hajót. Tajvan azt is kifejtette, hogy többször is alkalmazott ilyen szankciókat, további tájékoztatást azonban nem adott. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a halászati törvény ilyen jogsértés esetén 3 400 és 8 500 EUR közötti összegű bírság kiszabását helyezi kilátásba.

| (43) | A bizonyítékok alapján megállapítható, hogy egy tajvani lobogó alatt közlekedő halászhajót jogellenes halászati tevékenység folytatása és a halászati megfigyelők akadályozása miatt 2015-ben feltartóztattak a Marshall-szigeteken (7). A tajvani hatóságok a halászhajóval és a halászati tevékenységben részt vevő tajvani állampolgárokkal szemben mindeddig semmiféle szankciót nem alkalmaztak. A hatóságok által megtett egyetlen intézkedés az volt, hogy folytatták az eset kivizsgálását, és tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy az ügyet a Marshall-szigetek bíróságához továbbították. |
| --- | --- |

(43)

A bizonyítékok alapján megállapítható, hogy egy tajvani lobogó alatt közlekedő halászhajót jogellenes halászati tevékenység folytatása és a halászati megfigyelők akadályozása miatt 2015-ben feltartóztattak a Marshall-szigeteken (7). A tajvani hatóságok a halászhajóval és a halászati tevékenységben részt vevő tajvani állampolgárokkal szemben mindeddig semmiféle szankciót nem alkalmaztak. A hatóságok által megtett egyetlen intézkedés az volt, hogy folytatták az eset kivizsgálását, és tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy az ügyet a Marshall-szigetek bíróságához továbbították.

| (44) | Az Indiai-óceáni Tonhalbizottság jelentése szerint 2013-ban és 2014-ben húsz tajvani lobogó alatt közlekedő hajó sértette meg az Indiai-óceán parti államainak állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseit. Az említett halászhajók a következő tevékenységeket folytatták: jelöletlen halászeszközökkel halásztak, a hajók fedélzetén nem voltak eredeti okmányok vagy hiányoztak a halászattal kapcsolatos dokumentumok, lejárt a halászati engedélyük, az utolsó behajózási kikötőben nem történt ellenőrzés, a lobogó szerint állam nem bocsátott ki a részükre halászati engedélyt, a hajókon nem üzemelt a műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) vagy a fedélzeti VMS-adatok továbbítása megszakadt, a hajókon cápauszony-leválasztást végeztek, jogellenes tengeri átrakást hajtottak végre, és az átrakásokat nem jelentették. |
| --- | --- |

(44)

Az Indiai-óceáni Tonhalbizottság jelentése szerint 2013-ban és 2014-ben húsz tajvani lobogó alatt közlekedő hajó sértette meg az Indiai-óceán parti államainak állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseit. Az említett halászhajók a következő tevékenységeket folytatták: jelöletlen halászeszközökkel halásztak, a hajók fedélzetén nem voltak eredeti okmányok vagy hiányoztak a halászattal kapcsolatos dokumentumok, lejárt a halászati engedélyük, az utolsó behajózási kikötőben nem történt ellenőrzés, a lobogó szerint állam nem bocsátott ki a részükre halászati engedélyt, a hajókon nem üzemelt a műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) vagy a fedélzeti VMS-adatok továbbítása megszakadt, a hajókon cápauszony-leválasztást végeztek, jogellenes tengeri átrakást hajtottak végre, és az átrakásokat nem jelentették.

| (45) | A Bizottság tájékoztatta erről Tajvant, és kérte a tajvani hatóságokat, hogy vizsgálják ki az eseteket. A Tajvani Halászati Hivatal azzal érvelt, hogy az előzetes vizsgálataik szerint valamennyi halászhajó megfelelő jogosítvánnyal rendelkezett arra, hogy a parti államok vizein tevékenykedhessen, és nem merültek fel gondok a VMS-jelentéssel vagy az érvényes halászati engedélyekkel kapcsolatban. Mindazonáltal a tajvani hatóságok nem tisztázták, hogy a parti államoktól értesültek-e az említett esetekről, és hogy a szóban forgó halászhajók, azok parancsnoka, tisztjei és legénysége által folytatott tevékenységekkel kapcsolatban az érintett parti államokkal együtt fognak-e működni. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság tájékoztatta erről Tajvant, és kérte a tajvani hatóságokat, hogy vizsgálják ki az eseteket. A Tajvani Halászati Hivatal azzal érvelt, hogy az előzetes vizsgálataik szerint valamennyi halászhajó megfelelő jogosítvánnyal rendelkezett arra, hogy a parti államok vizein tevékenykedhessen, és nem merültek fel gondok a VMS-jelentéssel vagy az érvényes halászati engedélyekkel kapcsolatban. Mindazonáltal a tajvani hatóságok nem tisztázták, hogy a parti államoktól értesültek-e az említett esetekről, és hogy a szóban forgó halászhajók, azok parancsnoka, tisztjei és legénysége által folytatott tevékenységekkel kapcsolatban az érintett parti államokkal együtt fognak-e működni.

| (46) | A (42), (43) és (44) preambulumbekezdésben ismertetett információkra tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Tajvan elmulasztotta a lobogó szerinti államként rá háruló azon kötelezettségek teljesítését, hogy megakadályozza flottáját IUU-halászati tevékenység folytatásában. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint a lobogó szerinti államnak – saját belső jogának megfelelően – joghatóságot kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett (lásd a nyílt tengerről szóló 1958. évi genfi egyezmény 5. cikkét (8)). Megjegyzendő, hogy a lobogó szerinti állam a nyílt tengerek élővilágának védelméhez szükséges mértékben – saját állampolgáraira vonatkozóan – köteles ilyen intézkedéseket hozni, vagy ilyen intézkedések meghozatala érdekében együttműködni más államokkal. Emellett a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások (9) 31., 32., 33., 35. és 38. pontja értelmében a lobogó szerinti államoknak ellenőrzési rendszert kell bevezetniük a halászhajóik felügyelete érdekében és olyan végrehajtási rendszerrel kell rendelkezniük, amely többek között a vonatkozó törvények, rendeletek, valamint nemzetközi állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések megsértését felderíti és azok ellen végrehajtási intézkedéseket, valamint hatékony szankciókat alkalmaz. |
| --- | --- |

(46)

A (42), (43) és (44) preambulumbekezdésben ismertetett információkra tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Tajvan elmulasztotta a lobogó szerinti államként rá háruló azon kötelezettségek teljesítését, hogy megakadályozza flottáját IUU-halászati tevékenység folytatásában. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint a lobogó szerinti államnak – saját belső jogának megfelelően – joghatóságot kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett (lásd a nyílt tengerről szóló 1958. évi genfi egyezmény 5. cikkét (8)). Megjegyzendő, hogy a lobogó szerinti állam a nyílt tengerek élővilágának védelméhez szükséges mértékben – saját állampolgáraira vonatkozóan – köteles ilyen intézkedéseket hozni, vagy ilyen intézkedések meghozatala érdekében együttműködni más államokkal. Emellett a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások (9) 31., 32., 33., 35. és 38. pontja értelmében a lobogó szerinti államoknak ellenőrzési rendszert kell bevezetniük a halászhajóik felügyelete érdekében és olyan végrehajtási rendszerrel kell rendelkezniük, amely többek között a vonatkozó törvények, rendeletek, valamint nemzetközi állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések megsértését felderíti és azok ellen végrehajtási intézkedéseket, valamint hatékony szankciókat alkalmaz.

| (47) | A Bizottság a 31. cikk (4) bekezdésének b) pontja alapján megvizsgálta az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a tajvani piacra kerülésével kapcsolatban tett tajvani intézkedéseket is. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság a 31. cikk (4) bekezdésének b) pontja alapján megvizsgálta az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a tajvani piacra kerülésével kapcsolatban tett tajvani intézkedéseket is.

| (48) | A Bizottság elemezte a tajvani hajók által a tengerből kifogott halak és az importtermékek, exporttermékek, valamint a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott termékek Tajvan általi nyomon követésével és ellenőrzésével kapcsolatos dokumentációt és egyéb információkat. Az értékelés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Tajvan nem tudja biztosítani, hogy a kikötőibe és feldolgozóüzemeibe kerülő halászati termékek ne IUU-halászatból származzanak. A tajvani hatóságok nem tudták bizonyítani, hogy minden olyan információval rendelkeznek, amellyel igazolni tudják az uniós piacra szánt import- és feldolgozott termékek jogszerűségét. A Bizottság értékelésének alapját képező legfontosabb elemek összefoglalása az alábbiakban található. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság elemezte a tajvani hajók által a tengerből kifogott halak és az importtermékek, exporttermékek, valamint a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott termékek Tajvan általi nyomon követésével és ellenőrzésével kapcsolatos dokumentációt és egyéb információkat. Az értékelés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Tajvan nem tudja biztosítani, hogy a kikötőibe és feldolgozóüzemeibe kerülő halászati termékek ne IUU-halászatból származzanak. A tajvani hatóságok nem tudták bizonyítani, hogy minden olyan információval rendelkeznek, amellyel igazolni tudják az uniós piacra szánt import- és feldolgozott termékek jogszerűségét. A Bizottság értékelésének alapját képező legfontosabb elemek összefoglalása az alábbiakban található.

| (49) | A 2012. és 2015. évi látogatások arra derítettek fényt, hogy Tajvan nem rendelkezik olyan nyomonkövetési rendszerrel, amely teljes átláthatóságot képes biztosítani a halászati tevékenységek valamennyi szakaszában, vagyis a fogás, az átrakás, a kirakodás, a szállítás, az üzemi feldolgozás, az export és a forgalmazás során. A Bizottság 2012-ben vállalkozásokat és közvetítőket látogatott meg abból a célból, hogy a tajvani haltermékek piacának átláthatóságát és nyomonkövethetőségét vizsgálja. Számos hiányosságot állapított meg, amelyről tájékoztatta a hatóságokat, azonban semmiféle intézkedés nem történt. |
| --- | --- |

(49)

A 2012. és 2015. évi látogatások arra derítettek fényt, hogy Tajvan nem rendelkezik olyan nyomonkövetési rendszerrel, amely teljes átláthatóságot képes biztosítani a halászati tevékenységek valamennyi szakaszában, vagyis a fogás, az átrakás, a kirakodás, a szállítás, az üzemi feldolgozás, az export és a forgalmazás során. A Bizottság 2012-ben vállalkozásokat és közvetítőket látogatott meg abból a célból, hogy a tajvani haltermékek piacának átláthatóságát és nyomonkövethetőségét vizsgálja. Számos hiányosságot állapított meg, amelyről tájékoztatta a hatóságokat, azonban semmiféle intézkedés nem történt.

| (50) | A Bizottság megállapította, hogy a kereskedelmi vállalatok a halászati ügyletek nyomonkövethetőségével kapcsolatos információkat nem viszik be a számviteli rendszerükbe, és nincs bizonyosság arra, hogy a hatóságok rendszereiben szereplő adatok megegyeznek a vállalatok számviteli és termelési rendszereiben szereplő adatokkal. Ez a helyzet vállalati szinten gyengíti a nyomonkövethetőségi lánc megbízhatóságát. Ezenkívül lehetőséget teremt a rendszerrel való visszaélésre azáltal, hogy a kereskedők a hamis adatokat tartalmazó fogási tanúsítványok alapján a ténylegesnél nagyobb beérkező halmennyiséget jelentsenek, így próbálva legalizálni a halászzsákmány egy részét. Emellett a hatósági rendszereket támogató tajvani elektronikus adatbázisok hiányosak, és az ellátási lánc olyan kulcsfontosságú dokumentumait, mint a kirakodási nyilatkozatok, az elektronikus hajónaplók és a kijelölt kikötőktől származó információk, továbbra sem rögzítik maradéktalanul, vagy azok teljesen hiányoznak. Ez a helyzet rávilágít a nyomonkövethetőségi rendszer egészének hiányosságaira. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság megállapította, hogy a kereskedelmi vállalatok a halászati ügyletek nyomonkövethetőségével kapcsolatos információkat nem viszik be a számviteli rendszerükbe, és nincs bizonyosság arra, hogy a hatóságok rendszereiben szereplő adatok megegyeznek a vállalatok számviteli és termelési rendszereiben szereplő adatokkal. Ez a helyzet vállalati szinten gyengíti a nyomonkövethetőségi lánc megbízhatóságát. Ezenkívül lehetőséget teremt a rendszerrel való visszaélésre azáltal, hogy a kereskedők a hamis adatokat tartalmazó fogási tanúsítványok alapján a ténylegesnél nagyobb beérkező halmennyiséget jelentsenek, így próbálva legalizálni a halászzsákmány egy részét. Emellett a hatósági rendszereket támogató tajvani elektronikus adatbázisok hiányosak, és az ellátási lánc olyan kulcsfontosságú dokumentumait, mint a kirakodási nyilatkozatok, az elektronikus hajónaplók és a kijelölt kikötőktől származó információk, továbbra sem rögzítik maradéktalanul, vagy azok teljesen hiányoznak. Ez a helyzet rávilágít a nyomonkövethetőségi rendszer egészének hiányosságaira.

| (51) | A nem megfelelő nyomonkövethetőség kockázatát tovább növelik a tajvani flotta sajátos jellemzői. Tajvan távolsági halászflottájának mérete igen jelentős: 468 olyan halászhajóval rendelkezik, amelynek bruttó űrtartalma meghaladja a 100 tonnát, valamint 1 200 és 1 400 között van a 100 tonnánál kisebb bruttó űrtartalmú hajóinak száma. Ezenkívül tajvani állampolgárok – beruházásaik révén – 238 külföldi lobogó alatt közlekedő hajót is üzemeltetnek. A tajvani lobogó alatt közlekedő távolsági flotta hajói a nyílt tengeren és a part menti országok vizein folytatják tevékenységüket, amelynek során a halászathoz és a kirakodáshoz kiindulópontként harmadik országok kikötőit használják, és a hazai kikötőkbe csak ritkán térnek vissza. A halászati termékeket a nyílt tengeri halászterületekről vagy a parti államok vizeiről Tajvanra küldik további feldolgozás céljából, vagy tajvani kereskedelmi vállalatoktól harmadik országokba szállítják további feldolgozásra. Tajvan és a harmadik országok hatóságai nem működnek együtt, és Tajvan a flottája méretének és kapacitásának nyomon követése terén jelentős problémákkal küzd. Ez lehetővé teszi a jogellenes cselekményeket elkövetni szándékozó vállalkozások és kereskedők számára, hogy észrevétlenül folytassák tevékenységüket Tajvanról. Továbbra is magas a kockázata annak, hogy tajvani halászhajók a hatályos állományvédelmi és gazdálkodási szabályok megsértésével tevékenykednek, és hogy tajvani kereskedelmi vállalatok be nem jelentett halászzsákmányokat feldolgozás céljára értékesítenek. Ez a helyzet növeli annak a kockázatát, hogy nem lehet garantálni, hogy az uniós piacra szánt, tajvani eredetű halból készült halászati termékek ne IUU-halászatból származzanak. |
| --- | --- |

(51)

A nem megfelelő nyomonkövethetőség kockázatát tovább növelik a tajvani flotta sajátos jellemzői. Tajvan távolsági halászflottájának mérete igen jelentős: 468 olyan halászhajóval rendelkezik, amelynek bruttó űrtartalma meghaladja a 100 tonnát, valamint 1 200 és 1 400 között van a 100 tonnánál kisebb bruttó űrtartalmú hajóinak száma. Ezenkívül tajvani állampolgárok – beruházásaik révén – 238 külföldi lobogó alatt közlekedő hajót is üzemeltetnek. A tajvani lobogó alatt közlekedő távolsági flotta hajói a nyílt tengeren és a part menti országok vizein folytatják tevékenységüket, amelynek során a halászathoz és a kirakodáshoz kiindulópontként harmadik országok kikötőit használják, és a hazai kikötőkbe csak ritkán térnek vissza. A halászati termékeket a nyílt tengeri halászterületekről vagy a parti államok vizeiről Tajvanra küldik további feldolgozás céljából, vagy tajvani kereskedelmi vállalatoktól harmadik országokba szállítják további feldolgozásra. Tajvan és a harmadik országok hatóságai nem működnek együtt, és Tajvan a flottája méretének és kapacitásának nyomon követése terén jelentős problémákkal küzd. Ez lehetővé teszi a jogellenes cselekményeket elkövetni szándékozó vállalkozások és kereskedők számára, hogy észrevétlenül folytassák tevékenységüket Tajvanról. Továbbra is magas a kockázata annak, hogy tajvani halászhajók a hatályos állományvédelmi és gazdálkodási szabályok megsértésével tevékenykednek, és hogy tajvani kereskedelmi vállalatok be nem jelentett halászzsákmányokat feldolgozás céljára értékesítenek. Ez a helyzet növeli annak a kockázatát, hogy nem lehet garantálni, hogy az uniós piacra szánt, tajvani eredetű halból készült halászati termékek ne IUU-halászatból származzanak.

| (52) | Tajvan nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében, a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó FAO-iránymutatások 33. pontjában, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzetközi cselekvési terv (IPOA-IUU (10)) 24. pontjában foglalt azon követelményt, hogy gondoskodjon a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről. |
| --- | --- |

(52)

Tajvan nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében, a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó FAO-iránymutatások 33. pontjában, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzetközi cselekvési terv (IPOA-IUU (10)) 24. pontjában foglalt azon követelményt, hogy gondoskodjon a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről.

| (53) | A tajvani hatóságok a halászhajóik által kifogott, valamint a tajvani kikötőkbe feldolgozás és kivitel céljára érkező további halászati termékek hatékony nyomon követése és ellenőrzése érdekében nyomonkövetési rendszereket dolgoznak ki. A hatóságok ezenkívül idén bevezették a kereskedelmi vállalatok ellenőrzésére vonatkozó stratégiai tervet. Mindazonáltal az említett terv végrehajtása mindeddig nem történt meg, és a halászati kereskedelmi vállalatokat egyáltalán nem ellenőrizték. A Halászati Hivatal által végzendő ellenőrzések hiánya arra utal, hogy a hatóságok nem akarják biztosítani a szállítói lánc átláthatóságát és – az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 72–74. pontjával ellentétben – nem tesznek intézkedéseket azokkal a vállalkozásokkal szemben, amelyek az IUU-halászati tevékenységekkel közvetlen vagy közvetett kapcsolatban állnak. |
| --- | --- |

(53)

A tajvani hatóságok a halászhajóik által kifogott, valamint a tajvani kikötőkbe feldolgozás és kivitel céljára érkező további halászati termékek hatékony nyomon követése és ellenőrzése érdekében nyomonkövetési rendszereket dolgoznak ki. A hatóságok ezenkívül idén bevezették a kereskedelmi vállalatok ellenőrzésére vonatkozó stratégiai tervet. Mindazonáltal az említett terv végrehajtása mindeddig nem történt meg, és a halászati kereskedelmi vállalatokat egyáltalán nem ellenőrizték. A Halászati Hivatal által végzendő ellenőrzések hiánya arra utal, hogy a hatóságok nem akarják biztosítani a szállítói lánc átláthatóságát és – az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 72–74. pontjával ellentétben – nem tesznek intézkedéseket azokkal a vállalkozásokkal szemben, amelyek az IUU-halászati tevékenységekkel közvetlen vagy közvetett kapcsolatban állnak.

| (54) | A FAO magatartási kódexének 11.2. és 11.3. pontja kimondja, hogy a halak és halászati termékek nemzetközi kereskedelme nem veszélyeztetheti a halászterületek fenntartható fejlődését, továbbá a kereskedelemnek átlátható intézkedéseken, valamint egyszerű és könnyen értelmezhető törvényeken, rendeleteken és közigazgatási eljárásokon kell alapulnia. A FAO magatartási kódexének 11.1.11. pontja ezenkívül arról rendelkezik, hogy az államok az értékesített halak és halászati termékek eredetének megbízhatóbb azonosítása révén törekedjenek arra, hogy a halak és halászati termékek nemzetközi és belföldi kereskedelme összhangban legyen a megfelelő állományvédelmi és gazdálkodási gyakorlatokkal. Az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv (65–76. pontja) iránymutatást ad a piaccal kapcsolatos nemzetközileg elfogadott intézkedésekről, amelyek előmozdítják az IUU-halászatból származó halak és halászati termékek kereskedelmének csökkentését vagy megszüntetését. A Bizottság által vizsgált nyomonkövetési rendszerek (a (48)–(53) preambulumbekezdésben leírtak szerint) egyértelműen arról tanúskodnak, hogy Tajvan hogyan mulasztott el intézkedéseket tenni annak érdekében, hogy piacai átláthatóságát javítsa, ezzel megakadályozva, hogy IUU-halászatból származó termékeket forgalmazzanak Tajvanon vagy tajvani székhelyű kereskedelmi vállalatokon keresztül. |
| --- | --- |

(54)

A FAO magatartási kódexének 11.2. és 11.3. pontja kimondja, hogy a halak és halászati termékek nemzetközi kereskedelme nem veszélyeztetheti a halászterületek fenntartható fejlődését, továbbá a kereskedelemnek átlátható intézkedéseken, valamint egyszerű és könnyen értelmezhető törvényeken, rendeleteken és közigazgatási eljárásokon kell alapulnia. A FAO magatartási kódexének 11.1.11. pontja ezenkívül arról rendelkezik, hogy az államok az értékesített halak és halászati termékek eredetének megbízhatóbb azonosítása révén törekedjenek arra, hogy a halak és halászati termékek nemzetközi és belföldi kereskedelme összhangban legyen a megfelelő állományvédelmi és gazdálkodási gyakorlatokkal. Az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv (65–76. pontja) iránymutatást ad a piaccal kapcsolatos nemzetközileg elfogadott intézkedésekről, amelyek előmozdítják az IUU-halászatból származó halak és halászati termékek kereskedelmének csökkentését vagy megszüntetését. A Bizottság által vizsgált nyomonkövetési rendszerek (a (48)–(53) preambulumbekezdésben leírtak szerint) egyértelműen arról tanúskodnak, hogy Tajvan hogyan mulasztott el intézkedéseket tenni annak érdekében, hogy piacai átláthatóságát javítsa, ezzel megakadályozva, hogy IUU-halászatból származó termékeket forgalmazzanak Tajvanon vagy tajvani székhelyű kereskedelmi vállalatokon keresztül.

| (55) | Az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA) a 2015. évi látogatásra való felkészülés során ellenőrzött néhány száz, Tajvanról származó szállítmányokat kísérő fogási tanúsítványt, amelyet az uniós határon mutattak be. A fogási tanúsítványokat a tajvani halászati hatóságok a tajvani piaci szereplőktől kapott információk alapján hitelesítették. Az adatrögzítő rendszerrel kapcsolatos fenti problémák hatásai az alábbi szabálytalanságokban nyilvánulnak meg (lásd az (56) és (57) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(55)

Az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA) a 2015. évi látogatásra való felkészülés során ellenőrzött néhány száz, Tajvanról származó szállítmányokat kísérő fogási tanúsítványt, amelyet az uniós határon mutattak be. A fogási tanúsítványokat a tajvani halászati hatóságok a tajvani piaci szereplőktől kapott információk alapján hitelesítették. Az adatrögzítő rendszerrel kapcsolatos fenti problémák hatásai az alábbi szabálytalanságokban nyilvánulnak meg (lásd az (56) és (57) preambulumbekezdést).

| (56) | A tajvani lobogó alatt közlekedő halászhajók által ejtett zsákmányok elemzése a következő ellentmondásokra derített fényt: a fogási tanúsítványok adatait módosították, vagy azokon nem szerepelt minden szükséges adat, a fogási nyilatkozatok, a parancsnoki nyilatkozatok, a hajónapló, az ICCAT statisztikai dokumentumai, a delfinbiztonsági nyilatkozatok, az átrakásra, kirakodásra és feldolgozásra vonatkozó adatok és időpontok következetlen információkat tartalmaztak, a Csendes-óceánon tevékenykedő halászhajók esetében nem lehet hozzáférni a hajónaprendszer tényleges halászati erőkifejtésre vonatkozó adataihoz, a parti államok által kiadott engedélyekről nincs nyilvántartás, következetlenségek tapasztalhatók egyes halászhajók és szállítóhajók esetében, mivel változtatják a nevüket, illetve nem szerepelnek az Unió állat-egészségügyi szempontból jóváhagyott létesítményeinek listáján, érthetetlen kereskedelmi eljárásokat alkalmaznak (például az Atlanti/Indiai-óceánon kifogott halat Ázsiába szállítják, feldolgozzák, majd az Unióba exportálják), valamint a feldolgozóüzemek által kiállított nyilatkozatokban szereplő és a kihozatali arányokra vonatkozó információk hiányosak. |
| --- | --- |

(56)

A tajvani lobogó alatt közlekedő halászhajók által ejtett zsákmányok elemzése a következő ellentmondásokra derített fényt: a fogási tanúsítványok adatait módosították, vagy azokon nem szerepelt minden szükséges adat, a fogási nyilatkozatok, a parancsnoki nyilatkozatok, a hajónapló, az ICCAT statisztikai dokumentumai, a delfinbiztonsági nyilatkozatok, az átrakásra, kirakodásra és feldolgozásra vonatkozó adatok és időpontok következetlen információkat tartalmaztak, a Csendes-óceánon tevékenykedő halászhajók esetében nem lehet hozzáférni a hajónaprendszer tényleges halászati erőkifejtésre vonatkozó adataihoz, a parti államok által kiadott engedélyekről nincs nyilvántartás, következetlenségek tapasztalhatók egyes halászhajók és szállítóhajók esetében, mivel változtatják a nevüket, illetve nem szerepelnek az Unió állat-egészségügyi szempontból jóváhagyott létesítményeinek listáján, érthetetlen kereskedelmi eljárásokat alkalmaznak (például az Atlanti/Indiai-óceánon kifogott halat Ázsiába szállítják, feldolgozzák, majd az Unióba exportálják), valamint a feldolgozóüzemek által kiállított nyilatkozatokban szereplő és a kihozatali arányokra vonatkozó információk hiányosak.

| (57) | A Bizottság részletesen tájékoztatta a tajvani hatóságokat az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal által végzett elemzés eredményeiről. A hatóságok kivizsgálták az ügyet, és kielégítő válaszokat nyújtottak be a feldolgozóüzemek által kiállított nyilatkozatokban szereplő kihozatali arányokkal kapcsolatban. Komoly figyelmet szenteltek az ügyeknek és elismerték, hogy a problémák megoldásához szükség van belső szabályaik korszerűsítésére. Arról is nyilatkoztak, hogy műveleti eljárásaik kiigazítása érdekében készek együttműködni a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság részletesen tájékoztatta a tajvani hatóságokat az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal által végzett elemzés eredményeiről. A hatóságok kivizsgálták az ügyet, és kielégítő válaszokat nyújtottak be a feldolgozóüzemek által kiállított nyilatkozatokban szereplő kihozatali arányokkal kapcsolatban. Komoly figyelmet szenteltek az ügyeknek és elismerték, hogy a problémák megoldásához szükség van belső szabályaik korszerűsítésére. Arról is nyilatkoztak, hogy műveleti eljárásaik kiigazítása érdekében készek együttműködni a Bizottsággal.

| (58) | Az (56) preambulumbekezdésben ismertetett helyzet rávilágít arra a kockázatra, hogy a tajvani feldolgozott halászati termékek, illetve a tajvani eredetű nyers halak IUU-halászati tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó fogásokból származhatnak. Emellett az (56) preambulumbekezdésben említett egyértelműen azonosítható hiányosságok fennállása azt bizonyítja, hogy Tajvan elmulasztotta a többi állammal, valamint a regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel való – az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 68. és 72. pontjában előírt – együttműködést, amelynek célja, hogy az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében megfelelő piacszabályozási intézkedéseket hozzanak. |
| --- | --- |

(58)

Az (56) preambulumbekezdésben ismertetett helyzet rávilágít arra a kockázatra, hogy a tajvani feldolgozott halászati termékek, illetve a tajvani eredetű nyers halak IUU-halászati tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó fogásokból származhatnak. Emellett az (56) preambulumbekezdésben említett egyértelműen azonosítható hiányosságok fennállása azt bizonyítja, hogy Tajvan elmulasztotta a többi állammal, valamint a regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel való – az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 68. és 72. pontjában előírt – együttműködést, amelynek célja, hogy az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében megfelelő piacszabályozási intézkedéseket hozzanak.

| (59) | Az (56) preambulumbekezdésben ismertetett információk azt bizonyítják, hogy a Tajvanon keresztül feldolgozott vagy forgalomba kerülő termékek nem felelnek meg a FAO magatartási kódexének 11. cikkében foglalt, a halászati erőforrások fenntartható felhasználására vonatkozó, a halászatot követő szakaszra alkalmazandó szabályoknak, továbbá arra világítanak rá, hogy Tajvan nem hozott olyan szabályokat, amelyek révén megfelelő együttműködést biztosíthatna azokkal a harmadik országokkal, amelyek vizein a halászhajói halásznak és ahol kirakodnak, továbbá – az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 67–69. és 71–72. pontjában foglalt, a halak és halászati termékek nyomonkövethetőségének biztosítására vonatkozó előírásokkal ellentétben – nem vezetett be intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a termékek piaci forgalmazásának átláthatóságát és nyomonkövethetőségét. |
| --- | --- |

(59)

Az (56) preambulumbekezdésben ismertetett információk azt bizonyítják, hogy a Tajvanon keresztül feldolgozott vagy forgalomba kerülő termékek nem felelnek meg a FAO magatartási kódexének 11. cikkében foglalt, a halászati erőforrások fenntartható felhasználására vonatkozó, a halászatot követő szakaszra alkalmazandó szabályoknak, továbbá arra világítanak rá, hogy Tajvan nem hozott olyan szabályokat, amelyek révén megfelelő együttműködést biztosíthatna azokkal a harmadik országokkal, amelyek vizein a halászhajói halásznak és ahol kirakodnak, továbbá – az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 67–69. és 71–72. pontjában foglalt, a halak és halászati termékek nyomonkövethetőségének biztosítására vonatkozó előírásokkal ellentétben – nem vezetett be intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a termékek piaci forgalmazásának átláthatóságát és nyomonkövethetőségét.

| (60) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja értelmében – megállapítható, hogy Tajvan elmulasztotta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében rá háruló, nemzetközi jog szerinti kötelezettségek teljesítését, és nem akadályozta meg az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a piacára történő bejutását. |
| --- | --- |

(60)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja értelmében – megállapítható, hogy Tajvan elmulasztotta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében rá háruló, nemzetközi jog szerinti kötelezettségek teljesítését, és nem akadályozta meg az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a piacára történő bejutását.

3.2.   Az együttműködés és a végrehajtás elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (5) bekezdése)

| (61) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének a) pontja alapján azt vizsgálta, hogy Tajvan az IUU-halászattal és az azzal összefüggő tevékenységekkel kapcsolatos kérdésekre adott válaszok, visszajelzések és a szóban forgó témát érintő ügyek kivizsgálása tekintetében hatékonyan működött-e együtt a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének a) pontja alapján azt vizsgálta, hogy Tajvan az IUU-halászattal és az azzal összefüggő tevékenységekkel kapcsolatos kérdésekre adott válaszok, visszajelzések és a szóban forgó témát érintő ügyek kivizsgálása tekintetében hatékonyan működött-e együtt a Bizottsággal.

| (62) | A Bizottság a 2012. évi látogatást követően felkérte Tajvant, hogy működjön együtt a halászati gazdálkodással kapcsolatos számos olyan probléma orvoslásában, amely sürgős megoldást igényelt. Ezek a következők: A halászati gazdálkodásra vonatkozó jogi és közigazgatási keretet korszerűsíteni kell azáltal, hogy el kell fogadni egy felülvizsgált halászati törvényt és egy IUU-halászatról szóló magatartási kódexet (IUU-halászatról szóló nemzeti cselekvési terv) annak érdekében, hogy Tajvan biztosítsa a halászati gazdálkodásról szóló nemzetközi és regionális jogszabályok, valamint nem kötelező erejű ajánlások nemzeti jogba való átültetését. A Bizottság felkérte Tajvant, hogy alakítson ki egy következetes és visszatartó erejű szankciórendszert, amelynek részét képezi a jogsértések és szankciók nyilvántartása. A Bizottság a nyílt tengeren és harmadik országok vizein tevékenykedő tajvani flotta ellenőrzésének biztosítása érdekében javasolta a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti keretrendszer fejlesztését, valamint hajónapló- és fogásbejelentő-rendszer, kirakodásinyilatkozat-rendszer, a kijelölt kikötők rendszere, valamint egy a halászati tevékenységek, az átrakások és a kirakodások nyomon követésére szolgáló ellenőrzési terv kidolgozását. Az uniós piacra szánt exporttermékek fogási tanúsítási rendszerének és nyomonkövethetőségi rendszerének hatékonyságát és átláthatóságát javítani kellett volna. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság a 2012. évi látogatást követően felkérte Tajvant, hogy működjön együtt a halászati gazdálkodással kapcsolatos számos olyan probléma orvoslásában, amely sürgős megoldást igényelt. Ezek a következők: A halászati gazdálkodásra vonatkozó jogi és közigazgatási keretet korszerűsíteni kell azáltal, hogy el kell fogadni egy felülvizsgált halászati törvényt és egy IUU-halászatról szóló magatartási kódexet (IUU-halászatról szóló nemzeti cselekvési terv) annak érdekében, hogy Tajvan biztosítsa a halászati gazdálkodásról szóló nemzetközi és regionális jogszabályok, valamint nem kötelező erejű ajánlások nemzeti jogba való átültetését. A Bizottság felkérte Tajvant, hogy alakítson ki egy következetes és visszatartó erejű szankciórendszert, amelynek részét képezi a jogsértések és szankciók nyilvántartása. A Bizottság a nyílt tengeren és harmadik országok vizein tevékenykedő tajvani flotta ellenőrzésének biztosítása érdekében javasolta a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti keretrendszer fejlesztését, valamint hajónapló- és fogásbejelentő-rendszer, kirakodásinyilatkozat-rendszer, a kijelölt kikötők rendszere, valamint egy a halászati tevékenységek, az átrakások és a kirakodások nyomon követésére szolgáló ellenőrzési terv kidolgozását. Az uniós piacra szánt exporttermékek fogási tanúsítási rendszerének és nyomonkövethetőségi rendszerének hatékonyságát és átláthatóságát javítani kellett volna.

| (63) | Tajvan erre válaszul 2013-ban kidolgozta az IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervét és 2014-ben a halászati kapacitással való gazdálkodásra vonatkozó nemzeti cselekvési tervét. A Bizottság és a tajvani hatóságok számos eszmecserét folytattak ezekről a dokumentumokról írásban, videokonferenciákon és személyes találkozókon. |
| --- | --- |

(63)

Tajvan erre válaszul 2013-ban kidolgozta az IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervét és 2014-ben a halászati kapacitással való gazdálkodásra vonatkozó nemzeti cselekvési tervét. A Bizottság és a tajvani hatóságok számos eszmecserét folytattak ezekről a dokumentumokról írásban, videokonferenciákon és személyes találkozókon.

| (64) | Az IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervre vonatkozó bizottsági elemzés arra világított rá, hogy noha a tervben foglalt elképzelések elvileg megfelelőek, a végrehajtás ütemterve ésszerűtlenül hosszadalmas, hiszen egészen 2020-ig tartó fellépéseket tartalmaz. Figyelembe véve a több mint 30 harmadik országban tevékenykedő tajvani flotta méretét és azt a tényt, hogy a tajvani halászhajók a feldolgozóüzemek és konzervgyárak fontos nyersanyag-beszállítói, Tajvannak mielőbb végre kell hajtania a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerre, a megfigyelőkre, a kirakodásokra és átrakásokra vonatkozó intézkedéseit, valamint a halászati törvényében hatékonyan kell foglalkoznia a súlyos jogsértésekkel és az állampolgárok ellenőrzésével kapcsolatos kérdésekkel. |
| --- | --- |

(64)

Az IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervre vonatkozó bizottsági elemzés arra világított rá, hogy noha a tervben foglalt elképzelések elvileg megfelelőek, a végrehajtás ütemterve ésszerűtlenül hosszadalmas, hiszen egészen 2020-ig tartó fellépéseket tartalmaz. Figyelembe véve a több mint 30 harmadik országban tevékenykedő tajvani flotta méretét és azt a tényt, hogy a tajvani halászhajók a feldolgozóüzemek és konzervgyárak fontos nyersanyag-beszállítói, Tajvannak mielőbb végre kell hajtania a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerre, a megfigyelőkre, a kirakodásokra és átrakásokra vonatkozó intézkedéseit, valamint a halászati törvényében hatékonyan kell foglalkoznia a súlyos jogsértésekkel és az állampolgárok ellenőrzésével kapcsolatos kérdésekkel.

| (65) | A halászati kapacitással való gazdálkodásra vonatkozó nemzeti cselekvési terv tekintetében a Bizottság elemzése arra derített fényt, hogy a terv alapján biztosított tajvani ellenőrzési kapacitás nem áll arányban a tajvani távolsági halászhajók számával. A Tajvan által a halászflottájának megfigyelése érdekében bevezetett intézkedések (pl. hajónaplók, elektronikus hajónapló, kirakodási nyilatkozatok és fogásbejelentő rendszerek, kijelölt kikötők, a kirakodások, átrakások és kikötések felügyelete és ellenőrzése, valamint a halászhajók ellenőrzése, nemzeti ellenőrzési/megfigyelési tervek és nyomonkövethetőség) nem terjednek ki mindenre, mivel az intézkedések csak részben érintik a távolsági flottát, azokat csak részben hajtják végre, illetve azok még mindig csak részben kidolgozott tervek formájában léteznek. Ezenkívül ennek a politikának nincsenek mérhető gazdálkodási célkitűzései, semmiféle utalást nem tartalmaz a halászati erőkifejtés mértékére, kvótákra, engedélyekre, harmadik országok vizein való halászatra vonatkozó jogosítványokra, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek jegyzékében szereplő hajók számára, a halállományok értékelésére és az azzal kapcsolatos célkitűzésekre vagy tudományos szakvéleményekre vonatkozóan. Nem készült elemzés a halászhajók száma, a halászati engedélyek száma, a fogások mennyisége, valamint az ágazat ellenőrzéséhez és felügyeletéhez szükséges pénzügyi és emberi erőforrások közötti kapcsolatról. A szakpolitikai célkitűzések eléréséhez nem jelöltek ki referenciaértékeket vagy olyan módszertant, amellyel ilyen referenciaértékek meghatározhatók. Végül a tervben előírt jövőbeli intézkedések nem elég egyértelműek, és semmiféle utalást nem tartalmaznak arra, hogy a hatóságok ezt a szakpolitikát hogyan és mikor fogják végrehajtani. |
| --- | --- |

(65)

A halászati kapacitással való gazdálkodásra vonatkozó nemzeti cselekvési terv tekintetében a Bizottság elemzése arra derített fényt, hogy a terv alapján biztosított tajvani ellenőrzési kapacitás nem áll arányban a tajvani távolsági halászhajók számával. A Tajvan által a halászflottájának megfigyelése érdekében bevezetett intézkedések (pl. hajónaplók, elektronikus hajónapló, kirakodási nyilatkozatok és fogásbejelentő rendszerek, kijelölt kikötők, a kirakodások, átrakások és kikötések felügyelete és ellenőrzése, valamint a halászhajók ellenőrzése, nemzeti ellenőrzési/megfigyelési tervek és nyomonkövethetőség) nem terjednek ki mindenre, mivel az intézkedések csak részben érintik a távolsági flottát, azokat csak részben hajtják végre, illetve azok még mindig csak részben kidolgozott tervek formájában léteznek. Ezenkívül ennek a politikának nincsenek mérhető gazdálkodási célkitűzései, semmiféle utalást nem tartalmaz a halászati erőkifejtés mértékére, kvótákra, engedélyekre, harmadik országok vizein való halászatra vonatkozó jogosítványokra, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek jegyzékében szereplő hajók számára, a halállományok értékelésére és az azzal kapcsolatos célkitűzésekre vagy tudományos szakvéleményekre vonatkozóan. Nem készült elemzés a halászhajók száma, a halászati engedélyek száma, a fogások mennyisége, valamint az ágazat ellenőrzéséhez és felügyeletéhez szükséges pénzügyi és emberi erőforrások közötti kapcsolatról. A szakpolitikai célkitűzések eléréséhez nem jelöltek ki referenciaértékeket vagy olyan módszertant, amellyel ilyen referenciaértékek meghatározhatók. Végül a tervben előírt jövőbeli intézkedések nem elég egyértelműek, és semmiféle utalást nem tartalmaznak arra, hogy a hatóságok ezt a szakpolitikát hogyan és mikor fogják végrehajtani.

| (66) | A Bizottság a 2012–2015 közötti időszakban részletes észrevételeket tett az IUU-halászat elleni különböző tajvani tervekre, és ismételten hangsúlyozta az együttműködés, valamint a korrekciós intézkedések szükségességét. Tajvan a Bizottság megállapításainak vitatása nélkül továbbra is azzal érvelt, hogy meg kell fontolnia az intézkedéseket, és hogy a végrehajtáshoz több időre van szüksége. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság a 2012–2015 közötti időszakban részletes észrevételeket tett az IUU-halászat elleni különböző tajvani tervekre, és ismételten hangsúlyozta az együttműködés, valamint a korrekciós intézkedések szükségességét. Tajvan a Bizottság megállapításainak vitatása nélkül továbbra is azzal érvelt, hogy meg kell fontolnia az intézkedéseket, és hogy a végrehajtáshoz több időre van szüksége.

| (67) | A 2015. évi tajvani látogatás során arra derült fény, hogy a Bizottság által a 2012–2015 közötti időszakban kiemelt (és a fenti preambulumbekezdésben ismertetett) aggályos területeken csekély vagy semmiféle előrelépés nem történt. A halászati törvény továbbra is csak tervezet formájában létezett, az IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervről azt állították, hogy végrehajtás alatt áll, valójában azonban a határozat e szakaszában említett intézkedéseket ténylegesen még nem vezették be, és nem jelöltek meg egyértelmű határidőt, az IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervben továbbra sem szerepeltek konkrét célkitűzések és végrehajtásra vonatkozó határidők. A megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti keretrendszer fejlesztésében minimális előrelépés történt: az elektronikus hajónaplók csak a flotta egy részére terjedtek ki, nem jelöltek ki kikötőket, a kirakodási nyilatkozatok csak a hazai halászatra vonatkoztak, és csak tervezték, hogy azokat a távolsági flottára is kiterjesztik, az átrakások ellenőrzésére vonatkozó intézkedések pedig még csak a kidolgozás szakaszában voltak. A Bizottság 2012 júliusi jelentése részletesen ismerteti az ebben a preambulumbekezdésben említett különböző kérdéseket, amelyek megegyeznek a 2015 márciusi látogatás alkalmával megállapított hiányosságokkal. A 2015 márciusi látogatásról készült bizottsági jelentés ismét felsorolja a legfontosabb kérdéseket és hangsúlyozza, hogy az előrelépés hiánya milyen következményekkel járhat. |
| --- | --- |

(67)

A 2015. évi tajvani látogatás során arra derült fény, hogy a Bizottság által a 2012–2015 közötti időszakban kiemelt (és a fenti preambulumbekezdésben ismertetett) aggályos területeken csekély vagy semmiféle előrelépés nem történt. A halászati törvény továbbra is csak tervezet formájában létezett, az IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervről azt állították, hogy végrehajtás alatt áll, valójában azonban a határozat e szakaszában említett intézkedéseket ténylegesen még nem vezették be, és nem jelöltek meg egyértelmű határidőt, az IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervben továbbra sem szerepeltek konkrét célkitűzések és végrehajtásra vonatkozó határidők. A megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti keretrendszer fejlesztésében minimális előrelépés történt: az elektronikus hajónaplók csak a flotta egy részére terjedtek ki, nem jelöltek ki kikötőket, a kirakodási nyilatkozatok csak a hazai halászatra vonatkoztak, és csak tervezték, hogy azokat a távolsági flottára is kiterjesztik, az átrakások ellenőrzésére vonatkozó intézkedések pedig még csak a kidolgozás szakaszában voltak. A Bizottság 2012 júliusi jelentése részletesen ismerteti az ebben a preambulumbekezdésben említett különböző kérdéseket, amelyek megegyeznek a 2015 márciusi látogatás alkalmával megállapított hiányosságokkal. A 2015 márciusi látogatásról készült bizottsági jelentés ismét felsorolja a legfontosabb kérdéseket és hangsúlyozza, hogy az előrelépés hiánya milyen következményekkel járhat.

| (68) | A Bizottság emiatt úgy véli, hogy Tajvan nem foglalkozott a 2012–2015 közötti időszakban megállapított összes hiányossággal. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság emiatt úgy véli, hogy Tajvan nem foglalkozott a 2012–2015 közötti időszakban megállapított összes hiányossággal.

| (69) | Nem fogadott el olyan jogi keretet, amely a 11/03. számú IOTC-határozat (11) és a WCPFC-egyezmény (12) 25. cikke (4) bekezdésének előírásai értelmében meghatározná az IUU-halászat, valamint a súlyos jogsértések fogalmát. Az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkével (és a nyílt tengerről szóló 1958. évi genfi egyezmény 5. cikkével) ellentétben nem gyakorolt joghatóságot a flottája felett közigazgatási és műszaki kérdések tekintetében. Ezenkívül a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó FAO-iránymutatások 31–33. pontjában foglalt ajánlásokat sem hajtotta végre. Nem vezette be az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt, a flottája megfigyelésére, ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó rendelkezéseket sem. |
| --- | --- |

(69)

Nem fogadott el olyan jogi keretet, amely a 11/03. számú IOTC-határozat (11) és a WCPFC-egyezmény (12) 25. cikke (4) bekezdésének előírásai értelmében meghatározná az IUU-halászat, valamint a súlyos jogsértések fogalmát. Az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkével (és a nyílt tengerről szóló 1958. évi genfi egyezmény 5. cikkével) ellentétben nem gyakorolt joghatóságot a flottája felett közigazgatási és műszaki kérdések tekintetében. Ezenkívül a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó FAO-iránymutatások 31–33. pontjában foglalt ajánlásokat sem hajtotta végre. Nem vezette be az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt, a flottája megfigyelésére, ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó rendelkezéseket sem.

| (70) | A tajvani hatóságok az 1005/2008/EK rendelet 17. cikkének (6) bekezdése alapján a tagállamoktól, valamint a Bizottságtól érkező információkérések és ellenőrzések tekintetében készségesen együttműködtek és gyorsan reagáltak. A tajvani lobogó alatt közlekedő halászhajókról érkező VMS-adatokkal kapcsolatos információkhoz való tagállami hozzáférést érintő néhány kérdést a Bizottság közreműködésével sikerült megoldani. A tajvani hatóságok válaszainak pontosságát azonban kérdésessé teszik a nyomonkövetési rendszereik e határozat 3.1. szakaszában ismertetett hiányosságai. |
| --- | --- |

(70)

A tajvani hatóságok az 1005/2008/EK rendelet 17. cikkének (6) bekezdése alapján a tagállamoktól, valamint a Bizottságtól érkező információkérések és ellenőrzések tekintetében készségesen együttműködtek és gyorsan reagáltak. A tajvani lobogó alatt közlekedő halászhajókról érkező VMS-adatokkal kapcsolatos információkhoz való tagállami hozzáférést érintő néhány kérdést a Bizottság közreműködésével sikerült megoldani. A tajvani hatóságok válaszainak pontosságát azonban kérdésessé teszik a nyomonkövetési rendszereik e határozat 3.1. szakaszában ismertetett hiányosságai.

| (71) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének b) pontjával összhangban vizsgálta az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló meglévő tajvani végrehajtási intézkedéseket is. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének b) pontjával összhangban vizsgálta az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló meglévő tajvani végrehajtási intézkedéseket is.

| (72) | A Bizottság a 2012–2015 közötti időszak során hangsúlyozta, hogy Tajvannak új halászati törvényt kell életbe léptetnie. A meglévő törvény nem határozza meg egyértelműen az alkalmazási kört és a súlyos jogsértések fogalmát, valamint nem rendelkezik az ismétlődő jogsértések súlyosbító körülményként való figyelembevételéről. A bírságok törvényben meghatározott jelenlegi mértéke nem elegendő ahhoz, hogy a nagy kereskedelmi halászhajókat megfossza a potenciálisan jogellenes tevékenységekből származó haszontól (a legnagyobb kiróható bírság összege hozzávetőleg 9 000 EUR). Ennélfogva a szankciók a jelenlegi formájukban nem kellően átfogóak és súlyosak ahhoz, hogy visszatartó erővel bírjanak. A törvényben ezenkívül nincsenek az IUU-halászati tevékenységet folytató vagy azt támogató állampolgárokra vonatkozó konkrét rendelkezések. A külföldi lobogó alatt közlekedő halászhajók üzemeltetésébe történő tajvani beruházásokra vonatkozó rendelet tartalmaz néhány választható korlátozó intézkedést, például szankciókat a halászzsákmányok legalizálásával elkövetett jogsértések vagy a külföldi lobogó alatt közlekedő halászhajóknak a lobogó szerinti államok által megállapított szabályok be nem tartásával történő üzemeltetése esetére. A pénzügyi szankciók azonban nem kötelező érvényűek, és nem egyértelmű, hogy kell-e azokat abban az esetben alkalmazni, ha más országok ugyanazért a jogsértésért nem kellően szigorú szankciókat alkalmaztak a tajvani állampolgárokkal szemben. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság a 2012–2015 közötti időszak során hangsúlyozta, hogy Tajvannak új halászati törvényt kell életbe léptetnie. A meglévő törvény nem határozza meg egyértelműen az alkalmazási kört és a súlyos jogsértések fogalmát, valamint nem rendelkezik az ismétlődő jogsértések súlyosbító körülményként való figyelembevételéről. A bírságok törvényben meghatározott jelenlegi mértéke nem elegendő ahhoz, hogy a nagy kereskedelmi halászhajókat megfossza a potenciálisan jogellenes tevékenységekből származó haszontól (a legnagyobb kiróható bírság összege hozzávetőleg 9 000 EUR). Ennélfogva a szankciók a jelenlegi formájukban nem kellően átfogóak és súlyosak ahhoz, hogy visszatartó erővel bírjanak. A törvényben ezenkívül nincsenek az IUU-halászati tevékenységet folytató vagy azt támogató állampolgárokra vonatkozó konkrét rendelkezések. A külföldi lobogó alatt közlekedő halászhajók üzemeltetésébe történő tajvani beruházásokra vonatkozó rendelet tartalmaz néhány választható korlátozó intézkedést, például szankciókat a halászzsákmányok legalizálásával elkövetett jogsértések vagy a külföldi lobogó alatt közlekedő halászhajóknak a lobogó szerinti államok által megállapított szabályok be nem tartásával történő üzemeltetése esetére. A pénzügyi szankciók azonban nem kötelező érvényűek, és nem egyértelmű, hogy kell-e azokat abban az esetben alkalmazni, ha más országok ugyanazért a jogsértésért nem kellően szigorú szankciókat alkalmaztak a tajvani állampolgárokkal szemben.

| (73) | Végül nincs egyértelmű jogi keret a regionális halászati gazdálkodási szervezetek állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek nemzeti jogba való átültetését illetően. A tajvani hatóságok megerősítették, hogy a jogi keretet az említett problémák rendezése érdekében felül kell vizsgálni. Tajvan ezenkívül jelezte, hogy teljes mértékben elkötelezett annak biztosítása tekintetében, hogy amennyiben a jogsértéseket elkövető halászhajóival szemben a parti államok nem kellően szigorú szankciókat alkalmaznak, a szóban forgó halászhajók Tajvanon további büntetésre számíthassanak. A tajvani hatóságok bejelentették, hogy az új halászati törvény 2014 végéig elkészül. Ez azonban a mai napig nem történt meg. Tajvan nem tett eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében (és a nyílt tengerről szóló 1958. évi genfi egyezmény 5. cikkében) foglalt azon kötelezettségnek, hogy hatékony végrehajtási intézkedéseket érvényesítsen. Emellett nem követte a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó FAO-iránymutatások 31–33., 35. és 38. pontját, nem támasztotta alá, hogy az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlás értelmében megfelelő szankciórendszert működtet az IUU-halászat visszaszorítására, és hogy az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 18. pontjában foglalt ajánlásnak megfelelően intézkedéseket fogadott el a joghatósága alá tartozó, IUU-halászatot folytató vagy azt támogató állampolgáraival szemben. |
| --- | --- |

(73)

Végül nincs egyértelmű jogi keret a regionális halászati gazdálkodási szervezetek állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek nemzeti jogba való átültetését illetően. A tajvani hatóságok megerősítették, hogy a jogi keretet az említett problémák rendezése érdekében felül kell vizsgálni. Tajvan ezenkívül jelezte, hogy teljes mértékben elkötelezett annak biztosítása tekintetében, hogy amennyiben a jogsértéseket elkövető halászhajóival szemben a parti államok nem kellően szigorú szankciókat alkalmaznak, a szóban forgó halászhajók Tajvanon további büntetésre számíthassanak. A tajvani hatóságok bejelentették, hogy az új halászati törvény 2014 végéig elkészül. Ez azonban a mai napig nem történt meg. Tajvan nem tett eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében (és a nyílt tengerről szóló 1958. évi genfi egyezmény 5. cikkében) foglalt azon kötelezettségnek, hogy hatékony végrehajtási intézkedéseket érvényesítsen. Emellett nem követte a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó FAO-iránymutatások 31–33., 35. és 38. pontját, nem támasztotta alá, hogy az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlás értelmében megfelelő szankciórendszert működtet az IUU-halászat visszaszorítására, és hogy az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 18. pontjában foglalt ajánlásnak megfelelően intézkedéseket fogadott el a joghatósága alá tartozó, IUU-halászatot folytató vagy azt támogató állampolgáraival szemben.

| (74) | Tajvan megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti kapacitásának szintje nem megfelelő. Tajvan nem rendelkezik nemzeti ellenőrzési tervvel, amellyel a flottája tevékenységének felügyeletére és nyomon követésére vonatkozó koherens politikát biztosíthatná. A (65) és (67) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a konkrét megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések és eszközök továbbra sem elegendőek, ami csökkenti az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló tajvani végrehajtási intézkedések hatékonyságát. A rendelkezésre álló információk szerint Tajvan a vizein kívül közlekedő, 100 tonnánál nagyobb űrtartalmú hajókból álló távolsági flottájának mindössze 60 %-át ellenőrzi, beleértve az összes meglévő erszényes kerítőhálós hajót is. Tajvan több mint 30 országgal működik együtt a kijelölt kikötők jegyzékének összeállításában, működő megállapodások eddig azonban még nem születtek. Az ország 2014 szeptemberében életbe léptette a kirakodási nyilatkozatok új rendszerét, amelyet jelenleg új jogi rendelkezésekkel bővít, a kirakodási nyilatkozatok új rendszere azonban továbbra sem terjed ki a távolsági flotta halászhajóinak valamennyi típusára. Végül még mindig dolgozik azon, hogy kialakítsa a távolsági flotta halászhajói által végzett átrakások ellenőrzésének hatékony rendszerét. |
| --- | --- |

(74)

Tajvan megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti kapacitásának szintje nem megfelelő. Tajvan nem rendelkezik nemzeti ellenőrzési tervvel, amellyel a flottája tevékenységének felügyeletére és nyomon követésére vonatkozó koherens politikát biztosíthatná. A (65) és (67) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a konkrét megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések és eszközök továbbra sem elegendőek, ami csökkenti az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló tajvani végrehajtási intézkedések hatékonyságát. A rendelkezésre álló információk szerint Tajvan a vizein kívül közlekedő, 100 tonnánál nagyobb űrtartalmú hajókból álló távolsági flottájának mindössze 60 %-át ellenőrzi, beleértve az összes meglévő erszényes kerítőhálós hajót is. Tajvan több mint 30 országgal működik együtt a kijelölt kikötők jegyzékének összeállításában, működő megállapodások eddig azonban még nem születtek. Az ország 2014 szeptemberében életbe léptette a kirakodási nyilatkozatok új rendszerét, amelyet jelenleg új jogi rendelkezésekkel bővít, a kirakodási nyilatkozatok új rendszere azonban továbbra sem terjed ki a távolsági flotta halászhajóinak valamennyi típusára. Végül még mindig dolgozik azon, hogy kialakítsa a távolsági flotta halászhajói által végzett átrakások ellenőrzésének hatékony rendszerét.

| (75) | A hatékony megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszer hiánya azt bizonyítja, hogy az ország nem tudja megfigyelni a tengeren folytatott halászati tevékenységeket, és ez megnehezíti a Halászati Hivatal számára, hogy hatékonyan érvényesítse az érintett különböző tengeri térségekre vonatkozó szabályokat. Mindez a harmadik országokkal a kijelölt kikötők és az átrakások tekintetében folytatandó hatékony együttműködés hiányával kombinálva növeli annak a kockázatát, hogy tajvani halászhajók IUU-halászati tevékenységet folytassanak. A Bizottság ezért úgy véli, hogy Tajvan nem biztosítja a lobogója alatt közlekedő halászhajók átfogó és hatékony megfigyelésének, ellenőrzésének és felügyeletének rendszerét. Mivel Tajvan nem vezetett be hatékony megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszert, e mulasztása hátrányosan befolyásolja az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében (és a nyílt tengerről szóló 1958. évi genfi egyezmény 5. cikkében) foglalt kötelezettségek teljesítését. Ezzel a magatartásával nem követi a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások 33. pontjában és az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem. |
| --- | --- |

(75)

A hatékony megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszer hiánya azt bizonyítja, hogy az ország nem tudja megfigyelni a tengeren folytatott halászati tevékenységeket, és ez megnehezíti a Halászati Hivatal számára, hogy hatékonyan érvényesítse az érintett különböző tengeri térségekre vonatkozó szabályokat. Mindez a harmadik országokkal a kijelölt kikötők és az átrakások tekintetében folytatandó hatékony együttműködés hiányával kombinálva növeli annak a kockázatát, hogy tajvani halászhajók IUU-halászati tevékenységet folytassanak. A Bizottság ezért úgy véli, hogy Tajvan nem biztosítja a lobogója alatt közlekedő halászhajók átfogó és hatékony megfigyelésének, ellenőrzésének és felügyeletének rendszerét. Mivel Tajvan nem vezetett be hatékony megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszert, e mulasztása hátrányosan befolyásolja az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében (és a nyílt tengerről szóló 1958. évi genfi egyezmény 5. cikkében) foglalt kötelezettségek teljesítését. Ezzel a magatartásával nem követi a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes FAO-iránymutatások 33. pontjában és az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem.

| (76) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 2012. és 2015. évi látogatásai, valamint a tajvani hatóságokkal a 2012–2015 közötti időszakban folytatott egyeztetések során összegyűjtött információk alapján nem lehet úgy tekinteni, hogy a tajvani hatóságoknak nincs elegendő pénzügyi forrása, inkább nem állnak rendelkezésére a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségek hatékony és eredményes teljesítésének biztosításához szükséges jogi és közigazgatási eszközök. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 2012. és 2015. évi látogatásai, valamint a tajvani hatóságokkal a 2012–2015 közötti időszakban folytatott egyeztetések során összegyűjtött információk alapján nem lehet úgy tekinteni, hogy a tajvani hatóságoknak nincs elegendő pénzügyi forrása, inkább nem állnak rendelkezésére a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségek hatékony és eredményes teljesítésének biztosításához szükséges jogi és közigazgatási eszközök.

| (77) | Emlékeztetni kell arra, hogy Tajvan politikai státusa miatt nem tagja az ENSZ-nek. A Tajvan által az ENSZ módszertanát alkalmazva összegyűjtött, humán fejlettségi mutatóra vonatkozó statisztikák alapján Tajvan magas humán fejlettségű országnak tekintendő (a 188 ország közül a huszonegyedik) (13). |
| --- | --- |

(77)

Emlékeztetni kell arra, hogy Tajvan politikai státusa miatt nem tagja az ENSZ-nek. A Tajvan által az ENSZ módszertanát alkalmazva összegyűjtött, humán fejlettségi mutatóra vonatkozó statisztikák alapján Tajvan magas humán fejlettségű országnak tekintendő (a 188 ország közül a huszonegyedik) (13).

| (78) | Figyelembe véve ezeket a tényeket a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Tajvan a rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségek teljesítéséhez szükséges pénzügyi erőforrások tekintetében nem szenved hiányt, inkább a feladatai hatékony és eredményes ellátásának biztosításához szükséges jogi és közigazgatási eszközök nem állnak rendelkezésére. |
| --- | --- |

(78)

Figyelembe véve ezeket a tényeket a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Tajvan a rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségek teljesítéséhez szükséges pénzügyi erőforrások tekintetében nem szenved hiányt, inkább a feladatai hatékony és eredményes ellátásának biztosításához szükséges jogi és közigazgatási eszközök nem állnak rendelkezésére.

| (79) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Tajvan elmulasztotta a nemzetközi jog szerint az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében rá háruló kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(79)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Tajvan elmulasztotta a nemzetközi jog szerint az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében rá háruló kötelezettségek teljesítését.

3.3.   A nemzetközi szabályok végrehajtásának elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (6) bekezdése)

| (80) | Tajvan a kifejezetten a halászatot szabályozó nemzetközi megállapodások egyikét sem írta alá, illetve nem ratifikálta. A (36) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint úgy kell tekinteni, hogy Tajvan az IUU-halászatot folytató halászhajói tekintetében a korábban már meglévő nemzetközi szokásjogi szabályok szerint, valamint kellő gondossággal köteles eljárni. Tajvan a CCSBT, az SPRFMO és az NPFC szerződő fele, valamint nem szerződő félként együttműködik a WCPFC-vel, az IATTC-vel és az ICCAT-tal. Tajvant ezenkívül felkérték, hogy szakértőként vegyen részt az IOTC munkájában. |
| --- | --- |

(80)

Tajvan a kifejezetten a halászatot szabályozó nemzetközi megállapodások egyikét sem írta alá, illetve nem ratifikálta. A (36) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint úgy kell tekinteni, hogy Tajvan az IUU-halászatot folytató halászhajói tekintetében a korábban már meglévő nemzetközi szokásjogi szabályok szerint, valamint kellő gondossággal köteles eljárni. Tajvan a CCSBT, az SPRFMO és az NPFC szerződő fele, valamint nem szerződő félként együttműködik a WCPFC-vel, az IATTC-vel és az ICCAT-tal. Tajvant ezenkívül felkérték, hogy szakértőként vegyen részt az IOTC munkájában.

| (81) | A Bizottság a 31. cikk (6) bekezdésének b) pontja alapján megvizsgált minden információt Tajvannak mint a CCSBT, az SPRFMO és az NPFC szerződő felének, a WCPFC, az IATTC és az ICCAT együttműködő nem szerződő felének és az IOTC meghívott szakértőjének a státusával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság a 31. cikk (6) bekezdésének b) pontja alapján megvizsgált minden információt Tajvannak mint a CCSBT, az SPRFMO és az NPFC szerződő felének, a WCPFC, az IATTC és az ICCAT együttműködő nem szerződő felének és az IOTC meghívott szakértőjének a státusával kapcsolatban.

| (82) | A Bizottság továbbá megvizsgált minden olyan információt is, amelyet fontosnak tartott azzal összefüggésben, hogy Tajvan vállalta a WCPFC, az IATTC, az ICCAT, a CCSBT, az SPRFMO és az IOTC által elfogadott állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazását. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság továbbá megvizsgált minden olyan információt is, amelyet fontosnak tartott azzal összefüggésben, hogy Tajvan vállalta a WCPFC, az IATTC, az ICCAT, a CCSBT, az SPRFMO és az IOTC által elfogadott állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazását.

| (83) | Az IOTC Tajvanra vonatkozó 2015. március 23-i megfelelési jelentéséből (14) származó információk szerint 2014-ben számos ismétlődő szabályszegési esetet azonosítottak. A rendelkezésre álló információk szerint Tajvan különösen a 12/11. számú IOTC-határozatban foglaltakkal ellentétben nem küldte el a 2006 során trópusi tonhalra halászó hajók jegyzékére vonatkozó IOTC-előírás szerinti összes kötelező információt. A 12/11. számú IOTC-határozatban foglaltakkal ellentétben nem küldte el a 2007 során kardhalra és germonra halászó hajók jegyzékére vonatkozó IOTC-előírás szerinti összes kötelező információt. A 14/04. számú IOTC-határozatban foglaltakkal ellentétben nem küldte el a 24 méter hosszúságú vagy annál hosszabb, engedéllyel rendelkező hajók jegyzékére vonatkozó IOTC-előírás szerinti az összes kötelező információt. A 10/02. számú határozatban foglaltakkal ellentétben nem küldte el az IOTC-előírás szerinti méretgyakorisági adatokat a horogsoros halászat tekintetében. A 05/05. számú határozatban foglaltakkal ellentétben nem küldte el az IOTC-előírás szerinti méretgyakorisági adatokat a cápákra vonatkozóan. A 11/04. számú határozat előírásaival ellentétben nem küldött megfigyelői jelentést. A 12/13. számú határozat előírásaival ellentétben nem küldte el a műholdas hajómegfigyelési rendszer adatainak összefoglalásáról szóló jelentést, a 13/02. számú határozat előírásaival ellentétben nem vezette be a passzív halászfelszerelések megjelölését és a 12/05. számú határozat előírásaival ellentétben nem küldött részletes jelentést a kikötőben végzett átrakásokról. Ezenkívül megállapítást nyert, hogy Tajvan a 14/06. számú IOTC-határozatnak sem tett eleget. |
| --- | --- |

(83)

Az IOTC Tajvanra vonatkozó 2015. március 23-i megfelelési jelentéséből (14) származó információk szerint 2014-ben számos ismétlődő szabályszegési esetet azonosítottak. A rendelkezésre álló információk szerint Tajvan különösen a 12/11. számú IOTC-határozatban foglaltakkal ellentétben nem küldte el a 2006 során trópusi tonhalra halászó hajók jegyzékére vonatkozó IOTC-előírás szerinti összes kötelező információt. A 12/11. számú IOTC-határozatban foglaltakkal ellentétben nem küldte el a 2007 során kardhalra és germonra halászó hajók jegyzékére vonatkozó IOTC-előírás szerinti összes kötelező információt. A 14/04. számú IOTC-határozatban foglaltakkal ellentétben nem küldte el a 24 méter hosszúságú vagy annál hosszabb, engedéllyel rendelkező hajók jegyzékére vonatkozó IOTC-előírás szerinti az összes kötelező információt. A 10/02. számú határozatban foglaltakkal ellentétben nem küldte el az IOTC-előírás szerinti méretgyakorisági adatokat a horogsoros halászat tekintetében. A 05/05. számú határozatban foglaltakkal ellentétben nem küldte el az IOTC-előírás szerinti méretgyakorisági adatokat a cápákra vonatkozóan. A 11/04. számú határozat előírásaival ellentétben nem küldött megfigyelői jelentést. A 12/13. számú határozat előírásaival ellentétben nem küldte el a műholdas hajómegfigyelési rendszer adatainak összefoglalásáról szóló jelentést, a 13/02. számú határozat előírásaival ellentétben nem vezette be a passzív halászfelszerelések megjelölését és a 12/05. számú határozat előírásaival ellentétben nem küldött részletes jelentést a kikötőben végzett átrakásokról. Ezenkívül megállapítást nyert, hogy Tajvan a 14/06. számú IOTC-határozatnak sem tett eleget.

| (84) | A fentiek alapján az IOTC Tajvant 2014-ben ismétlődő jogsértéseket elkövető országként azonosította, mivel 2014-ben a flottájába tartozó 48, tonhalra halászó nagyméretű horogsoros hajó követett el ismétlődő jogsértést, és a nyilvántartás szerint ebből 38 hajó valószínűleg már 2013-ban is megszegte a szabályokat (15). |
| --- | --- |

(84)

A fentiek alapján az IOTC Tajvant 2014-ben ismétlődő jogsértéseket elkövető országként azonosította, mivel 2014-ben a flottájába tartozó 48, tonhalra halászó nagyméretű horogsoros hajó követett el ismétlődő jogsértést, és a nyilvántartás szerint ebből 38 hajó valószínűleg már 2013-ban is megszegte a szabályokat (15).

| (85) | Ezenkívül megállapították, hogy Tajvannak továbbra is foglalkoznia kell azokkal az esetekkel, amelyek egy tajvani hajó és egy tajvani állampolgár érintettségével 2013-ban elkövetett jogellenes halászati tevékenységgel kapcsolatosak (lásd a (86) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(85)

Ezenkívül megállapították, hogy Tajvannak továbbra is foglalkoznia kell azokkal az esetekkel, amelyek egy tajvani hajó és egy tajvani állampolgár érintettségével 2013-ban elkövetett jogellenes halászati tevékenységgel kapcsolatosak (lásd a (86) preambulumbekezdést).

| (86) | Emlékeztetni kell arra, hogy az IOTC Tajvanra vonatkozó 2014. április 26-i megfelelési jelentéséből (16) származó információk szerint az IOTC Tajvant olyan országként azonosította, amely nem tett eleget a 12/05. számú IOTC-határozatban foglaltaknak. Konkrétabban az IOTC Tajvant 2013-ban ismétlődő jogsértéseket elkövető országként azonosította, mivel 2013-ban a flottájába tartozó 102, tonhalra halászó nagyméretű hajó esetében regisztráltak ismétlődő jogsértést, és a nyilvántartás szerint ebből 34 hajó valószínűleg már 2012-ben is megszegte a szabályokat. Tajvan ezenkívül nem bizonyította, hogy lefolytatta a megfelelő vizsgálatokat, és hogy az IOTC IUU-hajókat tartalmazó ideiglenes listáján („MAN YIH FENG” név alatt) szereplő egyik hajóval szemben kellően szigorú szankciókat érvényesített (17). |
| --- | --- |

(86)

Emlékeztetni kell arra, hogy az IOTC Tajvanra vonatkozó 2014. április 26-i megfelelési jelentéséből (16) származó információk szerint az IOTC Tajvant olyan országként azonosította, amely nem tett eleget a 12/05. számú IOTC-határozatban foglaltaknak. Konkrétabban az IOTC Tajvant 2013-ban ismétlődő jogsértéseket elkövető országként azonosította, mivel 2013-ban a flottájába tartozó 102, tonhalra halászó nagyméretű hajó esetében regisztráltak ismétlődő jogsértést, és a nyilvántartás szerint ebből 34 hajó valószínűleg már 2012-ben is megszegte a szabályokat. Tajvan ezenkívül nem bizonyította, hogy lefolytatta a megfelelő vizsgálatokat, és hogy az IOTC IUU-hajókat tartalmazó ideiglenes listáján („MAN YIH FENG” név alatt) szereplő egyik hajóval szemben kellően szigorú szankciókat érvényesített (17).

| (87) | Tajvan a 2015. évi látogatást követően arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy elismeri a nagyméretű halászhajók által végzett átrakásokkal kapcsolatos ügyek fontosságát, és kifejtette, hogy intézkedéseket tett az átrakások megakadályozására, az érvényes halászati engedélyek biztosítására és új hajónaplók halászhajók közötti kiosztására. Tajvan elismerte továbbá, hogy intézkedéseket kell hozni a cápák méretére vonatkozó adatokkal, a megfigyelői jelentésekkel, a passzív halászeszközök jelölésével és a kikötőben történő átrakásra vonatkozó részletes jelentéssel kapcsolatos ügyekben. |
| --- | --- |

(87)

Tajvan a 2015. évi látogatást követően arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy elismeri a nagyméretű halászhajók által végzett átrakásokkal kapcsolatos ügyek fontosságát, és kifejtette, hogy intézkedéseket tett az átrakások megakadályozására, az érvényes halászati engedélyek biztosítására és új hajónaplók halászhajók közötti kiosztására. Tajvan elismerte továbbá, hogy intézkedéseket kell hozni a cápák méretére vonatkozó adatokkal, a megfigyelői jelentésekkel, a passzív halászeszközök jelölésével és a kikötőben történő átrakásra vonatkozó részletes jelentéssel kapcsolatos ügyekben.

| (88) | Tajvan IOTC-vel kapcsolatos problémáit az a tény is súlyosbítja, hogy Tajvan igen nagy távolsági flottával rendelkezik, és becslések szerint az IOTC hatálya alá tartozó területeken végzett tengeri átrakások 73 %-át tajvani halászhajók végzik (18). |
| --- | --- |

(88)

Tajvan IOTC-vel kapcsolatos problémáit az a tény is súlyosbítja, hogy Tajvan igen nagy távolsági flottával rendelkezik, és becslések szerint az IOTC hatálya alá tartozó területeken végzett tengeri átrakások 73 %-át tajvani halászhajók végzik (18).

| (89) | Az a tény, hogy Tajvan nem tartja be az IOTC határozataiban foglalt előírásokat, azt jelzi, hogy az ország nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében foglalt, lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket (lásd még a nyílt tengerről szóló 1958. évi genfi egyezmény 5. cikkét). Azt is jelzi, hogy Tajvan a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó FAO-iránymutatások 31–33., 35. és 38. pontjában, valamint az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem követi. |
| --- | --- |

(89)

Az a tény, hogy Tajvan nem tartja be az IOTC határozataiban foglalt előírásokat, azt jelzi, hogy az ország nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében foglalt, lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket (lásd még a nyílt tengerről szóló 1958. évi genfi egyezmény 5. cikkét). Azt is jelzi, hogy Tajvan a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó FAO-iránymutatások 31–33., 35. és 38. pontjában, valamint az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem követi.

| (90) | A Bizottság ezenkívül megvizsgálta az ICCAT által arra vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információkat, hogy Tajvan eleget tett-e az ICCAT előírásainak, valamint megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti követelményeinek. A Bizottság e célra az ICCAT regionális megfigyelői programja keretében az ICCAT regionális megfigyelői által végzett megfigyelések során megállapított lehetséges szabálysértési esetekhez készített ICCAT-táblázatokat használta fel (19). |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság ezenkívül megvizsgálta az ICCAT által arra vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információkat, hogy Tajvan eleget tett-e az ICCAT előírásainak, valamint megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti követelményeinek. A Bizottság e célra az ICCAT regionális megfigyelői programja keretében az ICCAT regionális megfigyelői által végzett megfigyelések során megállapított lehetséges szabálysértési esetekhez készített ICCAT-táblázatokat használta fel (19).

| (91) | Az ICCAT-tól származó, 2014-re vonatkozó információkból az derült ki, hogy tajvani halászhajók nem tudtak érvényes átrakási engedélyeket bemutatni az ICCAT megfigyelőinek, illetve az átrakási nyilatkozatok legújabb verzióival sem rendelkeztek (olyan korábbi verziókat használtak, amelyekben nem szerepeltek a legutóbbi módosítások, például a halállományra és a halászterületre való utalás). A tajvani halászhajók ezenkívül nem tudtak érvényes engedélyeket bemutatni arra vonatkozóan, hogy az ICCAT területén jogosultak halászni, és a hajónaplóval kapcsolatban is számos szabályszegésre derült fény, például az ICCAT 03-13. számú ajánlásával ellentétben a hajónaplók nem voltak bekötve, és a 11-01. számú ICCAT-ajánlás 1. mellékletével ellentétben a hajónaplók oldalai nem voltak számozással ellátva. Ezenkívül a jelölésre és a műholdas hajómegfigyelési rendszerre vonatkozó követelményekkel kapcsolatban szabálytalanságokra, az ICCAT megfigyelőinek tájékoztatásával kapcsolatban pedig következetlenségekre derült fény. |
| --- | --- |

(91)

Az ICCAT-tól származó, 2014-re vonatkozó információkból az derült ki, hogy tajvani halászhajók nem tudtak érvényes átrakási engedélyeket bemutatni az ICCAT megfigyelőinek, illetve az átrakási nyilatkozatok legújabb verzióival sem rendelkeztek (olyan korábbi verziókat használtak, amelyekben nem szerepeltek a legutóbbi módosítások, például a halállományra és a halászterületre való utalás). A tajvani halászhajók ezenkívül nem tudtak érvényes engedélyeket bemutatni arra vonatkozóan, hogy az ICCAT területén jogosultak halászni, és a hajónaplóval kapcsolatban is számos szabályszegésre derült fény, például az ICCAT 03-13. számú ajánlásával ellentétben a hajónaplók nem voltak bekötve, és a 11-01. számú ICCAT-ajánlás 1. mellékletével ellentétben a hajónaplók oldalai nem voltak számozással ellátva. Ezenkívül a jelölésre és a műholdas hajómegfigyelési rendszerre vonatkozó követelményekkel kapcsolatban szabálytalanságokra, az ICCAT megfigyelőinek tájékoztatásával kapcsolatban pedig következetlenségekre derült fény.

| (92) | Emlékeztetni kell arra is, hogy az ICCAT 2014-ben figyelmeztető levelet (20) küldött Tajvannak az esetleges tengeri átrakásokkal és a tajvani állampolgárok által folytatott lehetséges IUU-halászati tevékenységekkel kapcsolatban, különösen a fogások ellenőrzését, valamint a fogási nyilatkozatok és az összes bejelentett fogás közötti szabálytalanságokat illetően. |
| --- | --- |

(92)

Emlékeztetni kell arra is, hogy az ICCAT 2014-ben figyelmeztető levelet (20) küldött Tajvannak az esetleges tengeri átrakásokkal és a tajvani állampolgárok által folytatott lehetséges IUU-halászati tevékenységekkel kapcsolatban, különösen a fogások ellenőrzését, valamint a fogási nyilatkozatok és az összes bejelentett fogás közötti szabálytalanságokat illetően.

| (93) | A 2015. évi látogatást követően Tajvan azt nyilatkozta, hogy 2007-től 2012-ig, valamint 2014-ben maradéktalanul betartotta az ICCAT szabályait. A 2013-as évet érintő elismert szabályszegési ügyekkel kapcsolatban Tajvan azt állította, hogy az ICCAT által meghatározott esetekben minden szükséges intézkedést megtett, így az ICCAT részéről semmiféle intézkedés nem történt. |
| --- | --- |

(93)

A 2015. évi látogatást követően Tajvan azt nyilatkozta, hogy 2007-től 2012-ig, valamint 2014-ben maradéktalanul betartotta az ICCAT szabályait. A 2013-as évet érintő elismert szabályszegési ügyekkel kapcsolatban Tajvan azt állította, hogy az ICCAT által meghatározott esetekben minden szükséges intézkedést megtett, így az ICCAT részéről semmiféle intézkedés nem történt.

| (94) | A WCPFC-t illetően meg kell jegyezni, hogy a Bizottság és a tajvani hatóságok a 2015. évi látogatás során megvitatták, hogy Tajvan betartja-e az említett regionális szervezet által elfogadott állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket. |
| --- | --- |

(94)

A WCPFC-t illetően meg kell jegyezni, hogy a Bizottság és a tajvani hatóságok a 2015. évi látogatás során megvitatták, hogy Tajvan betartja-e az említett regionális szervezet által elfogadott állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket.

| (95) | Tajvan tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a WCPFC-egyezményt és a szervezet állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseit beépítette a nemzeti jogrendszerébe, és már dolgozik számos, a WCPFC állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek megsértésével összefüggő ügy rendezésén. |
| --- | --- |

(95)

Tajvan tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a WCPFC-egyezményt és a szervezet állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseit beépítette a nemzeti jogrendszerébe, és már dolgozik számos, a WCPFC állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek megsértésével összefüggő ügy rendezésén.

| (96) | Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a WCPFC Tudományos Bizottságának tizedik ülésén felmerült a tajvani erszényes kerítőhálós flotta hiányzó adatainak kérdése, és a Tudományos Bizottság felkérte Tajvant, hogy a tizenegyedik ülésére készítsen ismertető dokumentumot arról, hogy milyen módszertant használt a tonhalfogások becsléséhez az erszényes kerítőhálós hajókra vonatkozó és a WCPFC-nek elküldött összesített adatok megállapításakor (21). |
| --- | --- |

(96)

Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a WCPFC Tudományos Bizottságának tizedik ülésén felmerült a tajvani erszényes kerítőhálós flotta hiányzó adatainak kérdése, és a Tudományos Bizottság felkérte Tajvant, hogy a tizenegyedik ülésére készítsen ismertető dokumentumot arról, hogy milyen módszertant használt a tonhalfogások becsléséhez az erszényes kerítőhálós hajókra vonatkozó és a WCPFC-nek elküldött összesített adatok megállapításakor (21).

| (97) | Az SPRFMO (22) által rendelkezésre bocsátott információk azt bizonyítják, hogy Tajvan a 2014. évet illetően nem tett eleget az adatok gyűjtésére, benyújtására, ellenőrzésére és cseréjére vonatkozó előírásoknak (CMM 2.02. 1. e) pont), valamint nem tett maradéktalanul eleget a kirakodási és átrakási adatokra vonatkozó követelménynek (CMM 2.02. 1. d) pont). |
| --- | --- |

(97)

Az SPRFMO (22) által rendelkezésre bocsátott információk azt bizonyítják, hogy Tajvan a 2014. évet illetően nem tett eleget az adatok gyűjtésére, benyújtására, ellenőrzésére és cseréjére vonatkozó előírásoknak (CMM 2.02. 1. e) pont), valamint nem tett maradéktalanul eleget a kirakodási és átrakási adatokra vonatkozó követelménynek (CMM 2.02. 1. d) pont).

| (98) | A 2015. évi látogatást követően Tajvan azt nyilatkozta a Bizottságnak, hogy nemzeti adatvédelmi kérdések miatt volt köteles összefoglaló adatokat szolgáltatni a CMM 2.02. 1. e) pontjában foglaltak teljesítésére. A CMM 2.02. 1. d) pontjában foglalt előírásokat pedig csak részben nem tartotta be. |
| --- | --- |

(98)

A 2015. évi látogatást követően Tajvan azt nyilatkozta a Bizottságnak, hogy nemzeti adatvédelmi kérdések miatt volt köteles összefoglaló adatokat szolgáltatni a CMM 2.02. 1. e) pontjában foglaltak teljesítésére. A CMM 2.02. 1. d) pontjában foglalt előírásokat pedig csak részben nem tartotta be.

| (99) | Az a tény, hogy Tajvan nem tartja be a WCPFC és az SPRFMO határozataiban foglalt előírásokat, azt jelzi, hogy az ország nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében foglalt, lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket (lásd még a nyílt tengerről szóló 1958. évi genfi egyezmény 5. cikkét). Emellett Tajvan a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó FAO-iránymutatások 31–33., 35. és 38. pontjában, valamint az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem követi. |
| --- | --- |

(99)

Az a tény, hogy Tajvan nem tartja be a WCPFC és az SPRFMO határozataiban foglalt előírásokat, azt jelzi, hogy az ország nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében foglalt, lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket (lásd még a nyílt tengerről szóló 1958. évi genfi egyezmény 5. cikkét). Emellett Tajvan a lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó FAO-iránymutatások 31–33., 35. és 38. pontjában, valamint az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem követi.

| (100) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Tajvan elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló, nemzetközi jog szerinti kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(100)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Tajvan elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló, nemzetközi jog szerinti kötelezettségek teljesítését.

3.4.   A fejlődő országok sajátos korlátai (az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése)

| (101) | Emlékeztetni kell arra, hogy Tajvan politikai státusa miatt nem tagja az ENSZ-nek. A Tajvan által az ENSZ módszertanát alkalmazva összegyűjtött, humán fejlettségi mutatóra vonatkozó statisztikák alapján Tajvan magas humán fejlettségű országnak tekintendő (a 188 ország közül a huszonegyedik) (23). |
| --- | --- |

(101)

Emlékeztetni kell arra, hogy Tajvan politikai státusa miatt nem tagja az ENSZ-nek. A Tajvan által az ENSZ módszertanát alkalmazva összegyűjtött, humán fejlettségi mutatóra vonatkozó statisztikák alapján Tajvan magas humán fejlettségű országnak tekintendő (a 188 ország közül a huszonegyedik) (23).

| (102) | Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság az IUU-rendelet 20. cikke értelmében 2010. január 28-ával elfogadta Tajvan lobogó szerinti államként küldött értesítését. Tajvan az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében megerősítette, hogy bevezette azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó nemzeti rendelkezéseket, amelyeket a halászhajóinak teljesíteniük kell. |
| --- | --- |

(102)

Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság az IUU-rendelet 20. cikke értelmében 2010. január 28-ával elfogadta Tajvan lobogó szerinti államként küldött értesítését. Tajvan az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében megerősítette, hogy bevezette azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó nemzeti rendelkezéseket, amelyeket a halászhajóinak teljesíteniük kell.

| (103) | Figyelembe véve a humán fejlettségi mutató szerinti fenti besorolást, valamint a 2012–2015 közötti látogatások során tett észrevételeket, nem áll rendelkezésre olyan meggyőző bizonyíték, amely arra utalna, hogy Tajvan az alacsony fejlettségi szint miatt mulasztotta el nemzetközi jogi kötelezettségei teljesítését. Nincs olyan kézzelfogható bizonyíték, amely a halászati tevékenységek megfigyelése, ellenőrzése és felügyelete terén feltárt hiányosságokat a nem megfelelő kapacitással vagy infrastruktúrával hozná összefüggésbe. Tajvan soha nem hivatkozott arra, hogy a fejlettségi korlátok akadályoznák abban, hogy erős megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszert alakítson ki, és soha nem folyamodott uniós támogatásért. |
| --- | --- |

(103)

Figyelembe véve a humán fejlettségi mutató szerinti fenti besorolást, valamint a 2012–2015 közötti látogatások során tett észrevételeket, nem áll rendelkezésre olyan meggyőző bizonyíték, amely arra utalna, hogy Tajvan az alacsony fejlettségi szint miatt mulasztotta el nemzetközi jogi kötelezettségei teljesítését. Nincs olyan kézzelfogható bizonyíték, amely a halászati tevékenységek megfigyelése, ellenőrzése és felügyelete terén feltárt hiányosságokat a nem megfelelő kapacitással vagy infrastruktúrával hozná összefüggésbe. Tajvan soha nem hivatkozott arra, hogy a fejlettségi korlátok akadályoznák abban, hogy erős megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszert alakítson ki, és soha nem folyamodott uniós támogatásért.

| (104) | Az e szakaszban ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Tajvan fejlettségi szintje nem érinti hátrányosan az ország halászati gazdálkodással kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét. |
| --- | --- |

(104)

Az e szakaszban ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Tajvan fejlettségi szintje nem érinti hátrányosan az ország halászati gazdálkodással kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét.

4.   A NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT TÖRTÉNŐ AZONOSÍTÁS ESHETŐSÉGÉVEL KAPCSOLATOS KÖVETKEZTETÉSEK

| (105) | A fentiekben tett megállapításokra figyelemmel, amelyek szerint Tajvan elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló, az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségek teljesítését, Tajvant az IUU-rendelet 32. cikke értelmében értesíteni kell arról az eshetőségről, hogy a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként azonosítja. |
| --- | --- |

(105)

A fentiekben tett megállapításokra figyelemmel, amelyek szerint Tajvan elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló, az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségek teljesítését, Tajvant az IUU-rendelet 32. cikke értelmében értesíteni kell arról az eshetőségről, hogy a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként azonosítja.

| (106) | Az IUU-rendelet 32. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak értesítenie kell Tajvant arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítják. A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést meg kell tennie Tajvannal szemben. A hatékony ügyintézés érdekében ki kell tűzni azt a határidőt, amelyen belül az érintett ország írásban válaszolhat az értesítésre, és rendezheti a helyzetet. |
| --- | --- |

(106)

Az IUU-rendelet 32. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak értesítenie kell Tajvant arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítják. A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést meg kell tennie Tajvannal szemben. A hatékony ügyintézés érdekében ki kell tűzni azt a határidőt, amelyen belül az érintett ország írásban válaszolhat az értesítésre, és rendezheti a helyzetet.

| (107) | Tajvan értesítése arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják, amelyet a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő harmadik országnak tekint, nem zárja ki, de nem is vonja automatikusan maga után azt a lehetőséget, hogy a Bizottság vagy a Tanács a későbbiekben a nem együttműködő országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen, |
| --- | --- |

(107)

Tajvan értesítése arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják, amelyet a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő harmadik országnak tekint, nem zárja ki, de nem is vonja automatikusan maga után azt a lehetőséget, hogy a Bizottság vagy a Tanács a későbbiekben a nem együttműködő országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Bizottság értesíti Tajvant arról az eshetőségről, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem terén nem együttműködő harmadik országként azonosítja.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 1-jén.

a Bizottság részéről

Karmenu VELLA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

1

(2)  Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu (Kínai Tajpej) különálló vámterülete.

2

(3)  Az „állam” és az „ország” kifejezés Tajvan mint halászatot folytató jogalany esetében kizárólag az IUU-rendelettel összefüggésben használatos.

3

(4)  Az információ forrása:

4

https://treaties.un.org/pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=XXI-2&chapter=21&lang=en#1

https://treaties.un.org/pages/HistoricalInfo.aspx#China

(5)  Az információ forrása:

5

https://treaties.un.org/pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=XXI-1&chapter=21&lang=en

https://treaties.un.org/pages/HistoricalInfo.aspx#China

(6)  Lásd a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 468/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. február 12-i 137/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (HL L 43., 2014.2.13., 47. o.).

6

(7)  Az információ forrása: http://www.radionz.co.nz/international/pacific-news/266070/arrests-in-marshalls-over-illegal-fishing

7

(8)  Az információ forrása: http://legal.un.org/ilc/texts/instruments/english/conventions/8_1_1958_high_seas.pdf

8

(9)  A lobogó szerinti állam teljesítményére vonatkozó önkéntes iránymutatások, 2014, az információ forrása: http://www.fao.org/3/a-mk052e.pdf

9

(10)  A jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzetközi cselekvési terv, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete, 2001.

10

(11)  11/03. számú IOTC-határozat, az információ forrása: http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/compliance/cmm/iotc_cmm_11-03_en.pdf

11

(12)  WCPFC-egyezmény, az információ forrása: https://www.wcpfc.int/system/files/text.pdf

12

(13)  http://eng.stat.gov.tw/ct.asp?xItem=25280&ctNode=6032&mp=5

13

(14)  Az IOTC Tajvanra vonatkozó megfelelési jelentése, IOTC-2015-CoC12-CR36. számú, 2015. március 23-i dokumentum.

14

(15)  IOTC-2015-CoC12-08c Add_1. számú, 2015. március 27-i IOTC-dokumentum.

15

(16)  IOTC-2014-CoC11-08c Add_1. számú, 2014. április 26-i IOTC-dokumentum.

16

(17)  Jelentés a Megfelelési Bizottság tizenegyedik üléséről, Colombo, Srí Lanka, 2014. május 26-28., 14–15. o.

17

(18)  Az információ forrása:

18

http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2015/03/IOTC-2015-CoC12-04bE_-_IOTC_ROP_-_Contractors_Report.pdf

(19)  Az ICCAT regionális megfigyelői programjai és a válaszlépések, 2014. november 5., COC-305/2014. számú dokumentum, 33-49. o.

19

(20)  2014. február 13-i figyelmeztető levél.

20

(21)  A WCPFC Tudományos Bizottságának összefoglaló jelentése, tizedik rendes ülés, 82. pont.

21

(22)  A tagok és az együttműködő nem szerződő felek megfelelés-értékelése, a Megfelelési és Technikai Bizottság második ülése, Auckland, Új-Zéland, 2015. január 30–31.

22

(23)  http://eng.stat.gov.tw/ct.asp?xItem=25280&ctNode=6032&mp=5

23

---

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/29

---

A pénzforgalomba szánt euroérmék új nemzeti előlapja

(2015/C 324/11)

A pénzforgalomba szánt euroérmék törvényes fizetőeszköznek minősülnek az euroövezet egészében. A nyilvánosság és a pénzérméket kezelő felek tájékoztatása céljából a Bizottság közzéteszi az új érmék rajzolatának leírását (1). A 2009. február 10-i tanácsi következtetéseknek (2) megfelelően az euroövezeti tagállamok és azok az országok, amelyek az Európai Unióval létrejött monetáris megállapodás alapján euroérmét bocsátanak ki, bizonyos feltételek – többek között a kéteurós címletre való korlátozás – betartása mellett pénzforgalomba szánt euro-emlékérmét bocsáthatnak ki. Technikai jellemzőit tekintve e pénzérme megegyezik a többi kéteurós érmével, de nemzeti előlapján a megemlékezéshez kapcsolódó, nemzeti vagy európai szinten kiemelkedő szimbolikus jelentéssel bíró rajzolat szerepel.

Kibocsátó ország
  : San Marino

A megemlékezés tárgya
  : Németország újraegyesítésének 25. évfordulója

A rajzolat leírása
  : A rajzolaton a hidegháború idején Kelet-Berlinhez tartozó Brandenburgi kapu két, kézszerűen egybefonódó ábrázolása szerepel, amely Berlin két részének újraegyesítését szimbolizálja. Az érme bal oldalán az „R” verdejel és az alkotó monogramja „ES” (Erik Spiekermann) látható. A rajzolat körül a „25o ANNIVERSARIO DELLA RIUNIFICAZIONE DELLA GERMANIA 1990-2015” (a német újraegyesítés 25. évfordulója) felirat, valamint a kibocsátás helye és éve „San Marino MMXV” olvasható.

Az érme külső gyűrűjén az európai zászló 12 csillaga látható.

Kibocsátandó mennyiség
  : 100 000 darab

A kibocsátás időpontja
  : 2015. szeptember

---

(1)  A 2002-ben kibocsátott pénzérmék nemzeti előlapjait lásd: HL C 373., 2001.12.28., 1. o.

(2)  Lásd a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2009. február 10-i következtetéseit, valamint a pénzforgalomba szánt euróérmék nemzeti előlapjára és kibocsátására vonatkozó közös iránymutatásokról szóló, 2008. december 19-i bizottsági ajánlást (HL L 9., 2009.1.14., 52. o.).

---

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/30

---

A pénzforgalomba szánt euroérmék új nemzeti előlapja

(2015/C 324/12)

A pénzforgalomba szánt euroérmék törvényes fizetőeszköznek minősülnek az euroövezet egészében. A nyilvánosság és a pénzérméket kezelő felek tájékoztatása céljából a Bizottság közzéteszi az új érmék rajzolatának leírását (1). A 2009. február 10-i tanácsi következtetéseknek (2) megfelelően az euroövezeti tagállamok és azok az országok, amelyek az Európai Unióval létrejött monetáris megállapodás alapján euroérmét bocsátanak ki, bizonyos feltételek – többek között a kéteurós címletre való korlátozás – betartása mellett pénzforgalomba szánt euro-emlékérmét bocsáthatnak ki. Technikai jellemzőit tekintve e pénzérme megegyezik a többi kéteurós érmével, de nemzeti előlapján a megemlékezéshez kapcsolódó, nemzeti vagy európai szinten kiemelkedő szimbolikus jelentéssel bíró rajzolat szerepel.

Kibocsátó ország
  : Görögország

A megemlékezés tárgya
  : Luísz Szpirídosz halálának 75. évfordulója

A rajzolat leírása
  : A rajzolat Luísz Szpirídoszt és a részére odaítélt kupát, a háttérben pedig a Panathénaia Stadiont ábrázolja. A belső rész szélén a kibocsátás országa „GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG” és a „LUÍSZ SZPIRÍDOSZ HALÁLÁNAK 75. ÉVFORDULÓJA” felirat szerepel görög nyelven. A kupa fölött a kibocsátás éve „2015”, jobb oldalán egy palmetta (a Görög Állami Pénzverde verdejele), a rajzolat alsó részén pedig a művész (Georgios Stamatopoulos) monogramja látható.

Az érme külső gyűrűjén az európai zászló 12 csillaga látható.

Kibocsátandó mennyiség
  : 750 000 darab

A kibocsátás időpontja
  : 2015 harmadik negyedéve

---

(1)  A 2002-ben kibocsátott pénzérmék nemzeti előlapjait lásd: HL C 373., 2001.12.28., 1. o.

(2)  Lásd a Gazdasági és Pénzügyi Tanács 2009. február 10-i következtetéseit, valamint a pénzforgalomba szánt euróérmék nemzeti előlapjára és kibocsátására vonatkozó közös iránymutatásokról szóló, 2008. december 19-i bizottsági ajánlást (HL L 9., 2009.1.14., 52. o.).

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/31

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.7678 – Equinix/Telecity)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2015/C 324/13)

| 1. | 2015. szeptember 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Equinix Inc. (a továbbiakban: Equinix, Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Telecity Group plc. (a továbbiakban: Telecity, Egyesült Királyság) felett. |
| --- | --- |

1.

2015. szeptember 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Equinix Inc. (a továbbiakban: Equinix, Egyesült Államok) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Telecity Group plc. (a továbbiakban: Telecity, Egyesült Királyság) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   az Equinix esetében: adatközpont és ahhoz kapcsolódó szolgáltatások – többek között összekapcsolási szolgáltatások – nyújtása világszintű tevékenységként 15 országban,
  —   a Telecity esetében: adatközpont és ahhoz kapcsolódó szolgáltatások – többek között összekapcsolási szolgáltatások – nyújtása 10 uniós országban és Törökországban. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   az Equinix esetében: adatközpont és ahhoz kapcsolódó szolgáltatások – többek között összekapcsolási szolgáltatások – nyújtása világszintű tevékenységként 15 országban,

—   a Telecity esetében: adatközpont és ahhoz kapcsolódó szolgáltatások – többek között összekapcsolási szolgáltatások – nyújtása 10 uniós országban és Törökországban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7678 – Equinix/Telecity hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7678 – Equinix/Telecity hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/32

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.7809 – Grosvenor/PSPIB/Real estate asset in Milan)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2015/C 324/14)

| 1. | 2015. szeptember 23-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Grosvenor Group Limited vállalkozáscsoporthoz tartozó Grosvenor International Investments Limited (a továbbiakban: Grosvenor, Egyesült Királyság), valamint a Public Sector Pension Investment Board (a továbbiakban: PSPIB, Kanada) társaság részét képező PSPLUX S.à.r.l. által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy Milánóban (Olaszország) található ingatlan felett. |
| --- | --- |

1.

2015. szeptember 23-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Grosvenor Group Limited vállalkozáscsoporthoz tartozó Grosvenor International Investments Limited (a továbbiakban: Grosvenor, Egyesült Királyság), valamint a Public Sector Pension Investment Board (a továbbiakban: PSPIB, Kanada) társaság részét képező PSPLUX S.à.r.l. által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy Milánóban (Olaszország) található ingatlan felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a Grosvenor esetében: magántulajdonban lévő, ingatlanok és egyéb tulajdonkezelő cégek birtoklásával, fejlesztésével és kezelésével foglalkozó eszközkezelő csoport,
  —   a PSPIB esetében: a Canadian Federal Public Service, a Canadian Forces és a Royal Canadian Mounted Police (azaz a kanadai közszolgáltatási, katonai és rendőri ágazat) nyugdíjbiztosítási alapjainak befektetése. A cég által kezelt diverzifikált globális portfólió többek között részvényekből, kötvényekből és más fix kamatozású értékpapírokból, valamint magántőke-, ingatlan-, infrastruktúra- és természetierőforrás-befektetésekből épül fel. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a Grosvenor esetében: magántulajdonban lévő, ingatlanok és egyéb tulajdonkezelő cégek birtoklásával, fejlesztésével és kezelésével foglalkozó eszközkezelő csoport,

—   a PSPIB esetében: a Canadian Federal Public Service, a Canadian Forces és a Royal Canadian Mounted Police (azaz a kanadai közszolgáltatási, katonai és rendőri ágazat) nyugdíjbiztosítási alapjainak befektetése. A cég által kezelt diverzifikált globális portfólió többek között részvényekből, kötvényekből és más fix kamatozású értékpapírokból, valamint magántőke-, ingatlan-, infrastruktúra- és természetierőforrás-befektetésekből épül fel.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7809 – Grosvenor/PSPIB/Real estate asset in Milan hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7809 – Grosvenor/PSPIB/Real estate asset in Milan hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/33

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2015/C 324/15)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„COCHINILLA DE CANARIAS”

EU-szám: ES-PDO-0005-01302 – 22.1.2015.

OEM ( X ) OFJ ( )

1.   Elnevezés

„Cochinilla de Canarias”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Tagállam vagy harmadik ország

Spanyolország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

A termék típusa

2.12. osztály: kármin

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A közönséges fügekaktusz (Opuntia ficus indica) nyéltagjairól begyűjtött, a pajzstetvek öregcsaládjába tartozó félfedelesszárnyú rovar, a bíbortetűként ismert Dactylopius coccus természetes módon szárított, kifejlett nőstény egyedeiből nyert állati eredetű, a Kanári-szigetekről származó nyerstermék.

Opuntia ficus indica

Dactylopius coccus

A „Cochinilla de Canarias” az alábbi különleges tulajdonságokkal rendelkezik:

Fizikai-kémiai jellemzők:

Fizikai-kémiai jellemzők:

Szilárd, szemcsés termék, melynek szemcséi a rovar nőstény egyedeinek felelnek meg. A szemcsék szabálytalan ovális alakúak és szegmentáltak.

Méretük változó, de hosszúságuk nem haladja meg az 1 cm-t.

Nedvességtartalom: legfeljebb 13 %.

Kárminsavtartalom: a szárazanyag-tartalom legalább 19 %-a.

Érzékszervi jellemzők:

Érzékszervi jellemzők:

A termék szemcsés állagú, érintésre száraz.

Színe a sötétszürkétől a feketéig terjed, a szemcséket védő pamutszerű viaszos anyag maradványai a vörös és a fehér különböző árnyalatait mutatják.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A bíbortetű táplálékát az Opuntia máxima és Opuntia tormentosa néven is osztályozott Opuntia ficus indica nevű gazdanövényből nyeri, amelyet még a XIX. század előtt telepítettek be a Kanári-szigetekre, majd honosítottak meg a szigetcsoport valamennyi szigetén, tekintettel a szóban forgó rovar tenyésztése terén nyújtott mezőgazdasági értékére.

Opuntia máxima

Opuntia tormentosa

Opuntia ficus indica

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket az említett földrajzi területen kell elvégezni, a következők:

| — | a gazdanövény termesztése; |
| --- | --- |

—

a gazdanövény termesztése;

| — | az oltás, valamint a rovar kifejlődése és begyűjtése; |
| --- | --- |

—

az oltás, valamint a rovar kifejlődése és begyűjtése;

| — | a rostált termék szárítása és csomagolásra való előkészítése. |
| --- | --- |

—

a rostált termék szárítása és csomagolásra való előkészítése.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A csomagoláshoz jutából vagy más hasonló, lehetőség szerint természetes rostos anyagból készült zsákok használatosak, amelyek biztosítják a termék megfelelő szellőzését.

Tekintettel a „Cochinilla de Canarias” jellemzőire – meghatározott fizikai-kémiai és érzékszervi tulajdonságokkal rendelkező, a rovar természetes szárítása útján nyert állati eredetű nyerstermékről lévén szó –, a szárítást és a rostálást követően a lehető legrövidebb időn belül el kell végezni a csomagolást. Ezért a csomagolásnak a Kanári-szigeteken kell történnie, azon belül is az előállítás helyén, ily módon elkerülve a termék fizikai-kémiai, valamint érzékszervi jellemzőinek megváltozását a minőség megóvásának érdekében.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A termék címkéjén kiemelt helyen kell szerepelnie az Európai Unió OEM-logójának, valamint a „Cochinilla de Canarias” oltalom alatt álló eredetmegjelölésnek.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Cochinilla de Canarias” előállításának földrajzi területe a Kanári-szigetek mind a hét nagyobb szigetét magában foglalja.

Tenerife, Gran Canaria, La Gomera, La Palma és El Hierro szigeteken a termelés a parti térségekben és a közepes magasságú, legfeljebb 1 200 méteres tengerszint feletti magasságon elhelyezkedő területeken zajlik, Fuerteventura és Lanzarote szigetén pedig minden, 600 méteres tengerszint feletti magasság alatti mezőgazdasági területen.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

Kapcsolat a földrajzi területtel

A termék minősége és jellemzői, valamint a földrajzi terület közötti ok-okozati összefüggés a következőkön alapul:

| — | A Kanári-szigetek földrajzi helyzete:
  A Kanári-szigetek alkotta szigetcsoport az északi szélesség 27° 37′–29° 25′ és a nyugati hosszúság 13° 20′–18° 10′ koordinátái által körülhatárolt területen fekszik. Ez a földrajzi helyzet optimális feltételeket teremt a „Cochinilla de Canarias” termeléséhez. |
| --- | --- |

—

A Kanári-szigetek földrajzi helyzete:

A Kanári-szigetek alkotta szigetcsoport az északi szélesség 27° 37′–29° 25′ és a nyugati hosszúság 13° 20′–18° 10′ koordinátái által körülhatárolt területen fekszik. Ez a földrajzi helyzet optimális feltételeket teremt a „Cochinilla de Canarias” termeléséhez.

| — | A szigetcsoport időjárását az azori anticiklonból eredő passzátszelek uralják, ami hőmérsékleti inverzió, felhőtenger és üvegházhatás kialakulásához vezet. Ezek a párás szelek éppen a megfelelő mértékben hidratálják a gazdanövényt anélkül, hogy felesleges nedvességtartalom keletkezne, ugyanakkor lehetővé téve mind a növény, mind pedig a rovar fejlődését. |
| --- | --- |

—

A szigetcsoport időjárását az azori anticiklonból eredő passzátszelek uralják, ami hőmérsékleti inverzió, felhőtenger és üvegházhatás kialakulásához vezet. Ezek a párás szelek éppen a megfelelő mértékben hidratálják a gazdanövényt anélkül, hogy felesleges nedvességtartalom keletkezne, ugyanakkor lehetővé téve mind a növény, mind pedig a rovar fejlődését.

| — | Az üvegházhatás kialakulását eredményező felhők hozzájárulnak a szigetcsoport éghajlatát enyhébbé tevő hideg Kanári-áramlat egyenletességéhez. |
| --- | --- |

—

Az üvegházhatás kialakulását eredményező felhők hozzájárulnak a szigetcsoport éghajlatát enyhébbé tevő hideg Kanári-áramlat egyenletességéhez.

| — | A hegycsúcsok kivételével a legmelegebb és a leghidegebb hónap közötti hőmérséklet-ingadozás nem éri el a tíz Celsius-fokot, a hőmérséklet a 17 °C és 25 °C közötti tartományban mozog. Az említett kiegyenlített hőmérsékleti viszonyok elősegítik, hogy a kifejlett rovar egyenletes fizikai-kémiai és érzékszervi jellemzőkkel rendelkezzen, amelyek ily módon megfelelnek az ezen termékleírás 3.2. szakaszában leírtaknak. |
| --- | --- |

—

A hegycsúcsok kivételével a legmelegebb és a leghidegebb hónap közötti hőmérséklet-ingadozás nem éri el a tíz Celsius-fokot, a hőmérséklet a 17 °C és 25 °C közötti tartományban mozog. Az említett kiegyenlített hőmérsékleti viszonyok elősegítik, hogy a kifejlett rovar egyenletes fizikai-kémiai és érzékszervi jellemzőkkel rendelkezzen, amelyek ily módon megfelelnek az ezen termékleírás 3.2. szakaszában leírtaknak.

| — | A Kanári-szigetek szubtrópusi földrajzi helyzete – ahol a napsütéses órák száma éves átlagban eléri a 3 000 órát – a biztosíték arra, hogy a szárítási folyamat természetes körülmények között végezhető, vegyszerek alkalmazása nélkül, kizárólag természetes napfény felhasználásával. |
| --- | --- |

—

A Kanári-szigetek szubtrópusi földrajzi helyzete – ahol a napsütéses órák száma éves átlagban eléri a 3 000 órát – a biztosíték arra, hogy a szárítási folyamat természetes körülmények között végezhető, vegyszerek alkalmazása nélkül, kizárólag természetes napfény felhasználásával.

| — | A Kanári-szigetek tápanyagban szegény vulkanikus talaját a szerves anyagok hiánya és a nagy mennyiségű bazalt típusú ásványi elem jelenléte jellemzi. Nagyon különleges fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, ami az olyan amorf vagy kevéssé kristályosodott összetevőknek köszönhető, mint az alumínium-szilikátok és a vas- illetve alumínium-oxi-hidroxidok. Ezek az úgynevezett andikus összetevők eredményezik a talaj magas porozitását, alacsony sűrűségét, jó víztartó képességét, és ezek segítik elő a stabil mikroaggregátumok képződését. Az ilyen talajon élő gazdanövény víztartalma és tápanyagszükséglete alacsony, így a belőle táplálkozó bíbortetű nedvességtartalma is alacsony (legfeljebb 13 %), ugyanakkor kárminsavtartalma ennek következtében magas (a szárazanyag-tartalom legalább 19 %-a). |
| --- | --- |

—

A Kanári-szigetek tápanyagban szegény vulkanikus talaját a szerves anyagok hiánya és a nagy mennyiségű bazalt típusú ásványi elem jelenléte jellemzi. Nagyon különleges fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, ami az olyan amorf vagy kevéssé kristályosodott összetevőknek köszönhető, mint az alumínium-szilikátok és a vas- illetve alumínium-oxi-hidroxidok. Ezek az úgynevezett andikus összetevők eredményezik a talaj magas porozitását, alacsony sűrűségét, jó víztartó képességét, és ezek segítik elő a stabil mikroaggregátumok képződését. Az ilyen talajon élő gazdanövény víztartalma és tápanyagszükséglete alacsony, így a belőle táplálkozó bíbortetű nedvességtartalma is alacsony (legfeljebb 13 %), ugyanakkor kárminsavtartalma ennek következtében magas (a szárazanyag-tartalom legalább 19 %-a).

Emellett bizonyos emberi tényezők is hozzájárulnak a „Cochinilla de Canarias” tulajdonságaihoz.

| — | A más területekről származó kárminnal szemben különbséget jelent, hogy a Kanári-szigeteken csak egyféle gazdanövényt – az Opuntia ficus indica nevű fügekaktuszt – termesztenek, és erre a célra egyféle rovart – a Dactylopius coccus nevű bíbortetűt – tenyésztenek. Mind a gazdanövény, mind pedig a rovar tökéletesen alkalmazkodott a földrajzi adottságokhoz. |
| --- | --- |

—

A más területekről származó kárminnal szemben különbséget jelent, hogy a Kanári-szigeteken csak egyféle gazdanövényt – az Opuntia ficus indica nevű fügekaktuszt – termesztenek, és erre a célra egyféle rovart – a Dactylopius coccus nevű bíbortetűt – tenyésztenek. Mind a gazdanövény, mind pedig a rovar tökéletesen alkalmazkodott a földrajzi adottságokhoz.

Opuntia ficus indica

Dactylopius coccus

| — | Az előállítás valamennyi műveletét – a kaktusz elültetésétől kezdve a parazita tenyésztésén és begyűjtésén át annak szárításáig – kézműves módszerek alkalmazásával végzik. Ezek a munkafolyamatok olyan technikák és know-how kialakulásához vezettek, amelyek nemzedékről nemzedékre szállnak, és amelyek révén megszületettek a tevékenység sajátos kifejezései, mint például a rengues, cuchara, milana, grano szavak. |
| --- | --- |

—

Az előállítás valamennyi műveletét – a kaktusz elültetésétől kezdve a parazita tenyésztésén és begyűjtésén át annak szárításáig – kézműves módszerek alkalmazásával végzik. Ezek a munkafolyamatok olyan technikák és know-how kialakulásához vezettek, amelyek nemzedékről nemzedékre szállnak, és amelyek révén megszületettek a tevékenység sajátos kifejezései, mint például a rengues, cuchara, milana, grano szavak.

rengues

cuchara

milana

grano

A fentiekből következik, hogy bizonyos természeti és történelmi tényezőknek köszönhetően a „Cochinilla de Canarias” szervesen kapcsolódik előállításának földrajzi környezetéhez, valamint a termelői által követett hagyományokhoz és szokásokhoz, melyek különleges jellemzőkkel ruházzák fel a terméket.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(A rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

http://www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca/Doc/Productos_calidad/PLIEGO_DE_CONDICIONES_DOP_COCHINILLA_DE_CANARIAS.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

---