# Euroopa Liidu L 275/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 275 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide20. oktoober 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 275

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide20. oktoober 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1864, 6. oktoober 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (KGT)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1865, 7. oktoober 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Cipolla bianca di Margherita (KGT)] | 3 |
| | * | Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2015/1866, 13. oktoober 2015, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 511/2014 rakendamiseks seoses kogude registri, kasutajapoolse nõuete täitmise kontrolli ja parimate tavadega | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1867, 19. oktoober 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 494/2002 seoses lossimiskohustusega | 20 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1868, 19. oktoober 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 22 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/1869, 6. oktoober 2015, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Belgia taotlus – EGF/2015/003 BE/Ford Genk) | 24 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/1870, 6. oktoober 2015, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2015/004 IT/Alitalia) | 26 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/1871, 6. oktoober 2015, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Saksamaa taotlus – EGF/2015/002 DE/Adam Opel) | 28 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/1872, 6. oktoober 2015, ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta | 30 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2015/1873, 8. oktoober 2015, 4-metüül-5-(4-metüülfenüül)-4,5-dihüdrooksasool-2-amiini (4,4′-DMAR) ja 1-tsükloheksüül-4-(1,2-difenüületüül)piperasiini (MT-45) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta | 32 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2015/1874, 8. oktoober 2015, 4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta | 35 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2015/1875, 8. oktoober 2015, 4-jodo-2,5-dimetoksü-N-(2-metoksübensüül)fenetüülamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetüülamino)tsükloheksüül]metüül]bensamiidi (AH-7921), 3,4-metüleendioksüpürovalerooni (MDPV) ja 2-(3-metoksüfenüül)-2-(etüülamino)tsükloheksanooni (metoksetamiin) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta | 38 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2015/1876, 8. oktoober 2015, 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta | 43 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/1877, 20. aprill 2015, tariifide kohta, mis S.C. Hidroelectrica S.A. Romania kehtestas ettevõtjatele S.C. Termoelectrica S.A. ja S.C. Electrocentrale Deva S.A. – SA.33475 (12/C)
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 2648 all)

   (
  1
  ) | 46 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1864, 6. oktoober 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (KGT)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1865, 7. oktoober 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Cipolla bianca di Margherita (KGT)]

3

*

Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2015/1866, 13. oktoober 2015, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 511/2014 rakendamiseks seoses kogude registri, kasutajapoolse nõuete täitmise kontrolli ja parimate tavadega

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1867, 19. oktoober 2015, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 494/2002 seoses lossimiskohustusega

20

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1868, 19. oktoober 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

22

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/1869, 6. oktoober 2015, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Belgia taotlus – EGF/2015/003 BE/Ford Genk)

24

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/1870, 6. oktoober 2015, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

26

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/1871, 6. oktoober 2015, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Saksamaa taotlus – EGF/2015/002 DE/Adam Opel)

28

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2015/1872, 6. oktoober 2015, ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta

30

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2015/1873, 8. oktoober 2015, 4-metüül-5-(4-metüülfenüül)-4,5-dihüdrooksasool-2-amiini (4,4′-DMAR) ja 1-tsükloheksüül-4-(1,2-difenüületüül)piperasiini (MT-45) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta

32

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2015/1874, 8. oktoober 2015, 4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta

35

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2015/1875, 8. oktoober 2015, 4-jodo-2,5-dimetoksü-N-(2-metoksübensüül)fenetüülamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetüülamino)tsükloheksüül]metüül]bensamiidi (AH-7921), 3,4-metüleendioksüpürovalerooni (MDPV) ja 2-(3-metoksüfenüül)-2-(etüülamino)tsükloheksanooni (metoksetamiin) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta

38

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2015/1876, 8. oktoober 2015, 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta

43

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/1877, 20. aprill 2015, tariifide kohta, mis S.C. Hidroelectrica S.A. Romania kehtestas ettevõtjatele S.C. Termoelectrica S.A. ja S.C. Electrocentrale Deva S.A. – SA.33475 (12/C)
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 2648 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 2648 all)

1

46

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 8. septembri 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 961/2014 (millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandused ( ELT L 271, 12.9.2014 ) | 68 |
| | * | Nõukogu 8. septembri 2014. aasta otsuse 2014/658/ÜVJP (millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 271, 12.9.2014 ) | 68 |

Parandused

*

Nõukogu 8. septembri 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 961/2014 (millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandused ( ELT L 271, 12.9.2014 )

( ELT L 271, 12.9.2014 )

68

*

Nõukogu 8. septembri 2014. aasta otsuse 2014/658/ÜVJP (millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 271, 12.9.2014 )

( ELT L 271, 12.9.2014 )

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1864,

6. oktoober 2015,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Küprose taotlus registreerida nimetus „Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Küprose taotlus registreerida nimetus „Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Παφίτικο Λουκάνικο” (Pafitiko Loukaniko) (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 „lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. oktoober 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 189, 6.6.2015, lk 14.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1865,

7. oktoober 2015,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Cipolla bianca di Margherita (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Cipolla bianca di Margherita” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Cipolla bianca di Margherita” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Cipolla bianca di Margherita” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Cipolla bianca di Margherita” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Cipolla bianca di Margherita” (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.6 „puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. oktoober 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 189, 6.6.2015, lk 17.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1866,

13. oktoober 2015,

millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 511/2014 rakendamiseks seoses kogude registri, kasutajapoolse nõuete täitmise kontrolli ja parimate tavadega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 511/2014 geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokollist tulenevate kasutajate jaoks ette nähtud vastavusmeetmete kohta liidus, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 5, artikli 7 lõiget 6 ja artikli 8 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 511/2014 on kehtestatud eeskirjad, millega reguleeritakse juurdepääsu geneetilistele ressurssidele ja nendega seotud traditsioonilistele teadmistele ning nende ressursside ja teadmiste kasutamisest saadava tulu jaotamise nõuete täitmist vastavalt bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ning nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokollile („Nagoya protokoll”). Määruse tõhus rakendamine aitab kaasa ka bioloogilise mitmekesisuse kaitsele ja selle komponentide säästvale kasutamisele kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni sätetega. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 511/2014 on kehtestatud eeskirjad, millega reguleeritakse juurdepääsu geneetilistele ressurssidele ja nendega seotud traditsioonilistele teadmistele ning nende ressursside ja teadmiste kasutamisest saadava tulu jaotamise nõuete täitmist vastavalt bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ning nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokollile („Nagoya protokoll”). Määruse tõhus rakendamine aitab kaasa ka bioloogilise mitmekesisuse kaitsele ja selle komponentide säästvale kasutamisele kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni sätetega.

| (2) | Määruse (EL) nr 511/2014 artiklitega 5 ja 8 on ette nähtud vabatahtlikud meetmed, nimelt registreeritud kogud ja parimad tavad, et aidata kasutajatel täita asjakohase hoolsuse kohustust. Seda kohustust peaks aitama täita selliste kogude kindlakstegemine ja registreerimine, millega rakendatakse tõhusalt meetmeid, mille tagajärjel toimub geneetiliste ressursside ja nendega seotud teabe tarnimine üksnes koos dokumentidega, mis tõendavad juurdepääsu seaduslikkust ja vastastikku kokkulepitud tingimuste kehtestamist. Kui kasutajad on saanud geneetilise ressursi mõnest registrisse kantud kogust, tuleks lugeda, et nad on rakendanud teabe otsimise puhul kohast hoolsust. Kõnealuse kohustuse täitmisele aitab ka kaasa selliste meetmete kindlakstegemine ja nende tunnustamine parimate tavadena, mis on eriti asjakohased Nagoya protokolli rakendamise süsteemi nõuete täitmiseks mõistlike kulude ja õiguskindlusega. Kasutajapoolset nõuete täitmist kontrollides peaksid pädevad asutused võtma arvesse, kas kasutajad on tõhusalt rakendanud tunnustatud parimaid tavasid. Selleks et tagada ühetaolised tingimused kõnealuste sätete rakendamiseks, on vaja välja töötada üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad kogude või nende osade registreerimismenetlust ja parimate tavade tunnustamist. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 511/2014 artiklitega 5 ja 8 on ette nähtud vabatahtlikud meetmed, nimelt registreeritud kogud ja parimad tavad, et aidata kasutajatel täita asjakohase hoolsuse kohustust. Seda kohustust peaks aitama täita selliste kogude kindlakstegemine ja registreerimine, millega rakendatakse tõhusalt meetmeid, mille tagajärjel toimub geneetiliste ressursside ja nendega seotud teabe tarnimine üksnes koos dokumentidega, mis tõendavad juurdepääsu seaduslikkust ja vastastikku kokkulepitud tingimuste kehtestamist. Kui kasutajad on saanud geneetilise ressursi mõnest registrisse kantud kogust, tuleks lugeda, et nad on rakendanud teabe otsimise puhul kohast hoolsust. Kõnealuse kohustuse täitmisele aitab ka kaasa selliste meetmete kindlakstegemine ja nende tunnustamine parimate tavadena, mis on eriti asjakohased Nagoya protokolli rakendamise süsteemi nõuete täitmiseks mõistlike kulude ja õiguskindlusega. Kasutajapoolset nõuete täitmist kontrollides peaksid pädevad asutused võtma arvesse, kas kasutajad on tõhusalt rakendanud tunnustatud parimaid tavasid. Selleks et tagada ühetaolised tingimused kõnealuste sätete rakendamiseks, on vaja välja töötada üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad kogude või nende osade registreerimismenetlust ja parimate tavade tunnustamist.

| (3) | Kui registreerimist taotleb kogude võrgustiku liige, on kasulik, et ta esitab teabe sama võrgustiku muude kogude või osade kohta, mille kandmist registrisse taotleti või taotletakse mõnes teises liikmesriigis. Selleks et soodustada taotlejate õiglast ja võrdset kohtlemist eri liikmesriikides, peavad nende liikmesriikide pädevad asutused, kes on ühest ja samast võrgustikust saanud eri kogusid või nende osi puudutavaid taotlusi, leidma kogude või nende osade kontrollimise käigus võimaluse teabevahetuseks nende liikmesriikide asutustega, millest on pärit teiste võrgustiku liikmete taotlused. |
| --- | --- |

(3)

Kui registreerimist taotleb kogude võrgustiku liige, on kasulik, et ta esitab teabe sama võrgustiku muude kogude või osade kohta, mille kandmist registrisse taotleti või taotletakse mõnes teises liikmesriigis. Selleks et soodustada taotlejate õiglast ja võrdset kohtlemist eri liikmesriikides, peavad nende liikmesriikide pädevad asutused, kes on ühest ja samast võrgustikust saanud eri kogusid või nende osi puudutavaid taotlusi, leidma kogude või nende osade kontrollimise käigus võimaluse teabevahetuseks nende liikmesriikide asutustega, millest on pärit teiste võrgustiku liikmete taotlused.

| (4) | Määruses (EL) nr 511/2014 on käsitletud geneetilisi ressursse ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilisi teadmisi. Materjal, mille kasutamiseks on nõutav kohase hoolsuse deklaratsioon, on geneetilised ressursid, geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilised teadmised ja nende kahe kombinatsioon. |
| --- | --- |

(4)

Määruses (EL) nr 511/2014 on käsitletud geneetilisi ressursse ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilisi teadmisi. Materjal, mille kasutamiseks on nõutav kohase hoolsuse deklaratsioon, on geneetilised ressursid, geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilised teadmised ja nende kahe kombinatsioon.

| (5) | Selleks, et tagada kasutajapoolse nõuete täitmise kontrolli käsitlevate sätete ühtsed rakendamistingimused, on vaja kehtestada üksikasjalikud eeskirjad deklaratsioonide kohta, mille peavad esitama isikud, kes saavad rahalisi vahendeid geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamist hõlmavateks teadusuuringuteks, samuti deklaratsioonide kohta, mille peavad esitama kasutajad geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil loodava toote väljatöötamise lõppetapis. |
| --- | --- |

(5)

Selleks, et tagada kasutajapoolse nõuete täitmise kontrolli käsitlevate sätete ühtsed rakendamistingimused, on vaja kehtestada üksikasjalikud eeskirjad deklaratsioonide kohta, mille peavad esitama isikud, kes saavad rahalisi vahendeid geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamist hõlmavateks teadusuuringuteks, samuti deklaratsioonide kohta, mille peavad esitama kasutajad geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil loodava toote väljatöötamise lõppetapis.

| (6) | Kontrollides kasutajapoolset nõuete täitmist teadusuuringute rahastamise etapis on oluline tagada, et rahaliste vahendite saajad mõistaksid määrusest (EL) nr 511/2014 tulenevaid kohustusi ning et nad rakendaksid hoolsuskohustust. Sama oluline on anda teavet juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikule ja tagada, et sellisest teabest oleks kasu Nagoya protokolli rakendamisel ja toimimisel. Kui rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaat ei ole kättesaadav, tuleks esitada muud asjakohast teavet. Selleks et hoida tasakaalu kahe eesmärgi vahel – esitada vajalikku teavet teabele juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikule ning vältida teadusuuringute rahastamise saajate ülekoormamist – peaks kõnealuses kontrollietapis piirduma üksnes geneetiliste ressursside tuvastamiseks vajaliku teabe vahetamisega. |
| --- | --- |

(6)

Kontrollides kasutajapoolset nõuete täitmist teadusuuringute rahastamise etapis on oluline tagada, et rahaliste vahendite saajad mõistaksid määrusest (EL) nr 511/2014 tulenevaid kohustusi ning et nad rakendaksid hoolsuskohustust. Sama oluline on anda teavet juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikule ja tagada, et sellisest teabest oleks kasu Nagoya protokolli rakendamisel ja toimimisel. Kui rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaat ei ole kättesaadav, tuleks esitada muud asjakohast teavet. Selleks et hoida tasakaalu kahe eesmärgi vahel – esitada vajalikku teavet teabele juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikule ning vältida teadusuuringute rahastamise saajate ülekoormamist – peaks kõnealuses kontrollietapis piirduma üksnes geneetiliste ressursside tuvastamiseks vajaliku teabe vahetamisega.

| (7) | Kasutajapoolse nõuete täitmise kontroll on tõhus, kui see viiakse läbi liikmesriigis, kus ressursside kasutamine aset leiab. Seetõttu on asjakohane, et hoolsuskohustust puudutav deklaratsioon esitatakse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus rahaliste vahendite saaja asub, st geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamist hõlmavate teadusuuringute tavapärases toimumiskohas. |
| --- | --- |

(7)

Kasutajapoolse nõuete täitmise kontroll on tõhus, kui see viiakse läbi liikmesriigis, kus ressursside kasutamine aset leiab. Seetõttu on asjakohane, et hoolsuskohustust puudutav deklaratsioon esitatakse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus rahaliste vahendite saaja asub, st geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamist hõlmavate teadusuuringute tavapärases toimumiskohas.

| (8) | Hoolsuskohustust puudutavate deklaratsioonide põhjendamata korduvat esitamist tuleks vältida. Seetõttu võivad rahaliste vahendite saajad oma teadusuuringute deklaratsiooni kanda rohkem kui ühe geneetilise ressursi või geneetiliste ressurssidega seotud mis tahes traditsioonilised teadmised. Ühe deklaratsiooniga võivad piirduda ka ühe rahalise toetuse raames geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamist hõlmavat teadusuuringut ühiselt läbiviivad kasutajad. Sellega seoses on eriline roll projekti koordinaatoril, kes peab vastutama deklaratsioonide esitamise eest asjaomaste kasutajate nimel. Määruse (EL) nr 511/2014 artikli 12 kohaselt peaks projekti koordinaatori esitatud deklaratsioonid saanud pädev asutus vahetama teavet oma partneritega teistes asjaomastes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(8)

Hoolsuskohustust puudutavate deklaratsioonide põhjendamata korduvat esitamist tuleks vältida. Seetõttu võivad rahaliste vahendite saajad oma teadusuuringute deklaratsiooni kanda rohkem kui ühe geneetilise ressursi või geneetiliste ressurssidega seotud mis tahes traditsioonilised teadmised. Ühe deklaratsiooniga võivad piirduda ka ühe rahalise toetuse raames geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamist hõlmavat teadusuuringut ühiselt läbiviivad kasutajad. Sellega seoses on eriline roll projekti koordinaatoril, kes peab vastutama deklaratsioonide esitamise eest asjaomaste kasutajate nimel. Määruse (EL) nr 511/2014 artikli 12 kohaselt peaks projekti koordinaatori esitatud deklaratsioonid saanud pädev asutus vahetama teavet oma partneritega teistes asjaomastes liikmesriikides.

| (9) | Selleks et kontrollida kasutajapoolset nõuete täitmist seoses määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõikega 2, tuleks kindlaks määrata kasutamise lõppjärk, st toote lõpliku väljatöötamise etapp. Geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil väljatöötatud toote lõpliku väljatöötamise etappi on võimalik õiguskindlusega lugeda lõpetatuks ajal, mil taotletakse turustamiseks heakskiitu või luba või avaldatakse teade, mis on nõutav toote esmakordselt liidu turule laskmise korral, ning juhul kui osutatud luba või teadet ei nõuta, siis ajal, mil asjaomane toode lastakse esmakordselt liidu turule. Mõnel juhul ei pruugi see olla kasutaja, kes taotleb turustamisluba või heakskiitu või avaldab asjakohase teate või laseb toote esmakordselt liidu turule. Selleks et kogu geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamisega seotud tegevus liidus oleks tõhusalt hõlmatud, tuleks hoolsuskohustust puudutavate deklaratsioonide täitmine teha ülesandeks kasutajatele, kes müüvad või muul viisil vahendavad kõnealuste ressursside kasutamise tulemusi. Kasutajapoolse nõuete täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks kogu liidu ulatuses tuleks käsitleda ka olukordi, kus ressursside kasutamine liidu sees on lõppenud ja selle väljund on müüdud või muul viisil edastatud väljapoole liitu, ilma et liidu turule oleks lastud mingit seonduvat toodet. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et kontrollida kasutajapoolset nõuete täitmist seoses määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõikega 2, tuleks kindlaks määrata kasutamise lõppjärk, st toote lõpliku väljatöötamise etapp. Geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil väljatöötatud toote lõpliku väljatöötamise etappi on võimalik õiguskindlusega lugeda lõpetatuks ajal, mil taotletakse turustamiseks heakskiitu või luba või avaldatakse teade, mis on nõutav toote esmakordselt liidu turule laskmise korral, ning juhul kui osutatud luba või teadet ei nõuta, siis ajal, mil asjaomane toode lastakse esmakordselt liidu turule. Mõnel juhul ei pruugi see olla kasutaja, kes taotleb turustamisluba või heakskiitu või avaldab asjakohase teate või laseb toote esmakordselt liidu turule. Selleks et kogu geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamisega seotud tegevus liidus oleks tõhusalt hõlmatud, tuleks hoolsuskohustust puudutavate deklaratsioonide täitmine teha ülesandeks kasutajatele, kes müüvad või muul viisil vahendavad kõnealuste ressursside kasutamise tulemusi. Kasutajapoolse nõuete täitmise tõhusa järelevalve tagamiseks kogu liidu ulatuses tuleks käsitleda ka olukordi, kus ressursside kasutamine liidu sees on lõppenud ja selle väljund on müüdud või muul viisil edastatud väljapoole liitu, ilma et liidu turule oleks lastud mingit seonduvat toodet.

| (10) | Kirjeldatud toimingud, millega kaasneb kasutaja kohustus esitada hoolsuskohustust puudutav deklaratsioon toote lõpliku väljatöötamise etapis, on üksteist välistavad, ja seega tuleks deklaratsioon esitada ainult üks kord. Kuna toote lõpliku väljatöötamise etappi jõutakse enne mis tahes eespool kirjeldatud toimingu teostamist, tuleb hoolsuskohustust puudutav deklaratsioon esitada enne esimest toimingut. |
| --- | --- |

(10)

Kirjeldatud toimingud, millega kaasneb kasutaja kohustus esitada hoolsuskohustust puudutav deklaratsioon toote lõpliku väljatöötamise etapis, on üksteist välistavad, ja seega tuleks deklaratsioon esitada ainult üks kord. Kuna toote lõpliku väljatöötamise etappi jõutakse enne mis tahes eespool kirjeldatud toimingu teostamist, tuleb hoolsuskohustust puudutav deklaratsioon esitada enne esimest toimingut.

| (11) | Pädevad asutused edastavad hoolsuskohustust puudutavas deklaratsioonis esitatava teabe juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikule vastavalt määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõikele 3. Kui rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaat ei ole kättesaadav, tuleb esitada muud asjakohast teavet vastavalt Nagoya protokolli artikli 17 lõikele 4, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 511/2014 artikli 4 lõike 3 punktis b. Selleks et tagada Nagoya protokolli ja geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustiku tõhus toimimine, tuleks vahetada ainult sellist teavet, mis hõlbustab Nagoya protokolli artikli 13 lõikes 2 osutatud pädevate riigiasutuste teostatavat järelevalvet. |
| --- | --- |

(11)

Pädevad asutused edastavad hoolsuskohustust puudutavas deklaratsioonis esitatava teabe juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikule vastavalt määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõikele 3. Kui rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaat ei ole kättesaadav, tuleb esitada muud asjakohast teavet vastavalt Nagoya protokolli artikli 17 lõikele 4, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 511/2014 artikli 4 lõike 3 punktis b. Selleks et tagada Nagoya protokolli ja geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustiku tõhus toimimine, tuleks vahetada ainult sellist teavet, mis hõlbustab Nagoya protokolli artikli 13 lõikes 2 osutatud pädevate riigiasutuste teostatavat järelevalvet.

| (12) | Hoolsuskohustust puudutav deklaratsioon on nõutav ainult selliste geneetiliste ressursside või geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmistega seoses, mis on saadud mõnes Nagoya protokolli osalisriigis, kes on vastu võtnud juurdepääsu ja tulu jaotamist käsitlevad õigusnormid või regulatiivsed nõuded kooskõlas Nagoya protokolli artikli 6 lõikega 1 ja artikliga 7. |
| --- | --- |

(12)

Hoolsuskohustust puudutav deklaratsioon on nõutav ainult selliste geneetiliste ressursside või geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmistega seoses, mis on saadud mõnes Nagoya protokolli osalisriigis, kes on vastu võtnud juurdepääsu ja tulu jaotamist käsitlevad õigusnormid või regulatiivsed nõuded kooskõlas Nagoya protokolli artikli 6 lõikega 1 ja artikliga 7.

| (13) | Arvestades võetud meetmete uudsust, on asjakohane kõnealune määrus läbi vaadata. Sellega seoses võivad määruse (EL) nr 511/2014 artikli 16 lõikes 1 osutatud aruanded osutuda kasulikuks ja neid tuleks seepärast võimaluse korral arvesse võtta. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades võetud meetmete uudsust, on asjakohane kõnealune määrus läbi vaadata. Sellega seoses võivad määruse (EL) nr 511/2014 artikli 16 lõikes 1 osutatud aruanded osutuda kasulikuks ja neid tuleks seepärast võimaluse korral arvesse võtta.

| (14) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas juurdepääsu ja tulu jaotamise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas juurdepääsu ja tulu jaotamise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse määruse (EL) nr 511/2014 artiklite 5, 7 ja 8 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse kogude registrit, kasutajapoolse nõuete täitmise jälgimist ning parimaid tavasid.

Artikkel 2

Kogude register

Komisjon määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 alusel loodud registris hõlmab iga kogu või selle osa järgmist teavet:

| (a) | komisjoni määratud registreerimiskood; |
| --- | --- |

(a)

komisjoni määratud registreerimiskood;

| (b) | kogu või selle osa nimi ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

(b)

kogu või selle osa nimi ja kontaktandmed;

| (c) | omaniku nimi ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

(c)

omaniku nimi ja kontaktandmed;

| (d) | kogu või selle osa kategooria; |
| --- | --- |

(d)

kogu või selle osa kategooria;

| (e) | kogu või selle osa lühikirjeldus; |
| --- | --- |

(e)

kogu või selle osa lühikirjeldus;

| (f) | andmebaasi olemasolu korral selle link; |
| --- | --- |

(f)

andmebaasi olemasolu korral selle link;

| (g) | liikmesriigi pädeva asutuse üksus, kes on kontrollinud kogu vastavust määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõikes 3 sätestatud suutlikkusnõuetele; |
| --- | --- |

(g)

liikmesriigi pädeva asutuse üksus, kes on kontrollinud kogu vastavust määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõikes 3 sätestatud suutlikkusnõuetele;

| (h) | registrisse kandmise kuupäev; |
| --- | --- |

(h)

registrisse kandmise kuupäev;

| (i) | muud olemasolevad tunnused (võimaluse korral); |
| --- | --- |

(i)

muud olemasolevad tunnused (võimaluse korral);

| (j) | registrist kustutamise kuupäev (vajaduse korral). |
| --- | --- |

(j)

registrist kustutamise kuupäev (vajaduse korral).

Artikkel 3

Registrisse kandmise taotlus ja komisjoni teavitamine

1.   Kogu või selle osa registrisse kandmise taotlus, millele on osutatud määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõikes 2, sisaldab teavet, mis on esitatud käesoleva määruse I lisas.

Pärast kogu või selle osa registrisse kandmist teavitab kogu omanik pädevat asutust kõigist olulistest muudatustest, mis mõjutavad määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõikes 3 sätestatud suutlikkusnõuete täitmist ning samuti mis tahes muudatustest käesoleva määruse I lisa A osa põhjal varem esitatud teabes.

2.   Kui kogu või selle osa registreerimist taotleb kogude võrgustiku liige, võib taotleja anda pädevatele asutustele teavet sama võrgustiku muude kogude või osade kohta, mille kandmist registrisse taotleti või taotletakse mõnes teises liikmesriigis.

Liikmesriikide pädevad asutused, kellele kõnealustest taotlustest on teatatud, kaaluvad asjaomaste kogude või nende osade kontrollimisel teabe vahetamist nende liikmesriikide pädevate asutustega, kellele on esitanud taotlused teised võrgustiku liikmed.

3.   Määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõikes 2 osutatud kontrollimine peab hõlmama järgmist:

| (a) | kohapealne kontroll; |
| --- | --- |

(a)

kohapealne kontroll;

| (b) | määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõike 3 nõuete täitmist tõendavate dokumentide kontroll; |
| --- | --- |

(b)

määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõike 3 nõuete täitmist tõendavate dokumentide kontroll;

| (c) | kontroll, mis käsitleb geneetiliste ressursside proovide ja nendega seotud teabe dokumenteerimist vastavalt määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõike 3 nõuetele; |
| --- | --- |

(c)

kontroll, mis käsitleb geneetiliste ressursside proovide ja nendega seotud teabe dokumenteerimist vastavalt määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõike 3 nõuetele;

| (d) | kontroll, mis käsitleb kogu omaniku suutlikkust pidevalt varustada kolmandaid isikuid geneetiliste ressurssidega nende kasutamise eesmärgil kooskõlas määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõikega 3; |
| --- | --- |

(d)

kontroll, mis käsitleb kogu omaniku suutlikkust pidevalt varustada kolmandaid isikuid geneetiliste ressurssidega nende kasutamise eesmärgil kooskõlas määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõikega 3;

| (e) | vestlused asjaomaste isikutega, nagu kogu omanik, töötajad, välised kontrollijad ning asjaomasest kogust pärit proovide kasutajad. |
| --- | --- |

(e)

vestlused asjaomaste isikutega, nagu kogu omanik, töötajad, välised kontrollijad ning asjaomasest kogust pärit proovide kasutajad.

4.   Määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõikes 2 osutatud teavitamise eesmärgil edastab pädev asutus komisjonile kogu omaniku poolt käesoleva määruse I lisa A osa põhjal esitatud teabe. Pädev asutus teatab komisjonile kõikidest hilisematest muudatustest kõnealuses teabes.

Artikkel 4

Registreeritud kogude kontrollimine ja parandusmeetmed

1.   Pädevate asutuste poolt vastavalt määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõikele 4 tehtavad kontrollitoimingud peavad olema tõhusad ja proportsionaalsed ning suutma tuvastada kõnealuse määruse artikli 5 lõike 3 nõuete rikkumisi. Seda tehakse riskipõhise lähenemisviisi põhjal väljatöötatud kava alusel, mida korrapäraselt läbi vaadatakse. Kavaga tuleb ette näha kontrollimise miinimumtase ja võimalus varieerida kontrollimise sagedust.

2.   Kui on põhjendatud kahtlusi, et registrisse kantud kogu või selle osa ei vasta enam määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele, viib pädev asutus läbi täiendava kontrolli.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrollimine võib hõlmata järgmist:

| (a) | kohapealne kontroll; |
| --- | --- |

(a)

kohapealne kontroll;

| (b) | määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõike 3 nõuete täitmist tõendavate dokumentide kontroll; |
| --- | --- |

(b)

määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõike 3 nõuete täitmist tõendavate dokumentide kontroll;

| (c) | kontroll, mis käsitleb geneetiliste ressursside proovide ja nendega seotud teabe dokumenteerimist ja nende andmist kolmandatele isikutele kasutamiseks vastavalt määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõike 3 nõuetele; |
| --- | --- |

(c)

kontroll, mis käsitleb geneetiliste ressursside proovide ja nendega seotud teabe dokumenteerimist ja nende andmist kolmandatele isikutele kasutamiseks vastavalt määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõike 3 nõuetele;

| (d) | vestlused asjaomaste isikutega, nagu kogu omanik, töötajad, välised kontrollijad ning asjaomasest kogust pärit proovide kasutajad. |
| --- | --- |

(d)

vestlused asjaomaste isikutega, nagu kogu omanik, töötajad, välised kontrollijad ning asjaomasest kogust pärit proovide kasutajad.

4.   Kogu omanik ja personal teevad kõik vajaliku, et lihtsustada lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud kontrollimist.

5.   Määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõikes 4 osutatud parandusmeetmed peavad olema tõhusad ja proportsionaalsed ning võimaldama kõrvaldada puudused, mis juhul, kui neid ei käsitleta, võivad osutuda registreeritud kogule püsivaks takistuseks kõnealuse määruse artikli 5 lõike 3 nõuete täitmisel. Võidakse näiteks nõuda, et asjaomase kogu omanik võtaks kasutusele täiendavaid vahendeid või parandaks oma suutlikkust rakendada olemasolevaid vahendeid. Kogu omanik teatab pädevale asutusele võetud parandusmeetmete rakendamisest.

Artikkel 5

Hoolsuskohustust puudutav deklaratsioon teadusuuringute rahastamise etapis

1.   Isik, kes saab rahalisi vahendeid geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamist hõlmavate teadusuuringute jaoks, esitab määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõike 1 kohase hoolsuskohustust puudutava deklaratsiooni selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on asjaomase isiku registrijärgne asukoht. Kui rahaliste vahendite saaja ei ole asutatud Euroopa Liidus, kuid teadusuuringud tehakse liidus, esitatakse hoolsuskohustust puudutav deklaratsioon selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus teadusuuringud läbi viiakse.

2.   Hoolsuskohustust puudutava deklaratsiooni täitmiseks kasutatakse II lisas sätestatud vormi. Deklaratsioon esitatakse pärast seda, kui on toimunud esimene osamakse ja on kätte saadud kõik rahastatavateks teadusuuringuteks kasutatavad geneetilised ressursid ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilised teadmised, ent mitte hiljem kui koos lõpparuandega, või kui lõpparuannet ei koostata, siis projekti lõppedes. Riiklikud ametiasutused võivad kõnealuste deklaratsioonide esitamise tähtaega täpsustada.

3.   Kui sama projekti rahastatakse rohkem kui ühest allikast või hõlmab mitut rahaliste vahendite saajat, võib/võivad rahaliste vahendite saaja/saajad täita ühise deklaratsiooni. Projekti koordinaator esitab deklaratsiooni selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus on tema registrijärgne asukoht. Kui projekti koordinaatori registrijärgne asukoht ei ole Euroopa Liidus, kuid teadusuuringud tehakse liidus, esitatakse hoolsuskohustust puudutav deklaratsioon pädevale asutusele ühes nendest liikmesriikidest, kus teadusuuringud läbi viiakse.

4.   Kui pädev asutus, kellele esitatakse lõigetes 2 ja 3 viidatud deklaratsioon, ei vastuta määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõike 3 kohaselt deklaratsiooni edastamise eest, edastab ta kõnealuse deklaratsiooni mõistliku aja jooksul sellise edastamise eest vastutavale pädevale asutusele.

5.   Käesoleva artikli ja II lisa kohaldamisel tähendab „teadusuuringu rahastamine” mis tahes kas ärilistest- või mitteärilistest allikatest toetuse vormis saadud rahalisi vahendeid teadusuuringu teostamiseks. See ei hõlma avaliku ega erasektori üksuste eelarvelisi vahendeid.

Artikkel 6

Hoolsuskohustust puudutav deklaratsioon toote lõpliku väljatöötamise etapis

1.   Geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamiseks esitavad kasutajad määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõike 2 kohase hoolsuskohustust puudutava deklaratsiooni selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus kasutaja on asutatud. Deklaratsiooni esitamiseks täidetakse käesoleva määruse III lisas sätestatud vorm.

2.   Lõikes 1 osutatud hoolsuskohustust puudutav deklaratsioon esitatakse ainult üks kord ja enne seda, kui mõni järgmistest sündmustest esimesena aset leiab:

| (a) | taotletakse heakskiitu või luba geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil väljatöötatud toote turustamiseks; |
| --- | --- |

(a)

taotletakse heakskiitu või luba geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil väljatöötatud toote turustamiseks;

| (b) | avaldatakse teatis, mida nõutakse enne geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil väljatöötatud toote esmakordselt liidu turule laskmist; |
| --- | --- |

(b)

avaldatakse teatis, mida nõutakse enne geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil väljatöötatud toote esmakordselt liidu turule laskmist;

| (c) | liidu turule lastakse esmakordselt geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil väljatöötatud toode, mille turustamiseks ei nõuta heakskiitu või luba või teatamist; |
| --- | --- |

(c)

liidu turule lastakse esmakordselt geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil väljatöötatud toode, mille turustamiseks ei nõuta heakskiitu või luba või teatamist;

| (d) | ressursside kasutamise tulemus müüakse või antakse üle mis tahes viisil liidus asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule, selleks et see isik saaks teha punktides (a), (b) ja (c) osutatud toiminguid; |
| --- | --- |

(d)

ressursside kasutamise tulemus müüakse või antakse üle mis tahes viisil liidus asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule, selleks et see isik saaks teha punktides (a), (b) ja (c) osutatud toiminguid;

| (e) | ressursside kasutamine liidu sees on lõppenud ja selle väljund on müüdud või muul viisil üle antud füüsilisele või juriidilisele isikule väljaspool liitu. |
| --- | --- |

(e)

ressursside kasutamine liidu sees on lõppenud ja selle väljund on müüdud või muul viisil üle antud füüsilisele või juriidilisele isikule väljaspool liitu.

3.   Käesoleva artikli ja III lisa kohaldamisel tähendab „kasutamise tulemus” tooteid, toote lähteaineid, samuti lõpptootesse lisatavaid tooteosi ning plaane või kavandeid, mille alusel saab jätkata töötlemist ja tootmist ilma geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste edasise kasutamiseta.

4.   Käesoleva artikli ja III lisa kohaldamisel tähendab „liidu turule laskmine” sellise toote esmakordselt liidu turul kättesaadavaks tegemist, mis on väljatöötatud geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil; kättesaadavaks tegemine tähendab mis tahes viisil tarnimist turustamise, tarbimise või liidu turul ärilise tegevuse käigus kas tasu eest või tasuta kasutamise eesmärgil. Turulelaskmine ei hõlma ärilisele kasutusele eelnevaid uuringuid, sh kliinilisi, väli- või kahjurite resistentsuskatseid ega loata ravimite kättesaadavaks tegemist, mille eesmärk on luua ravivõimalusi patsientidele või patsiendirühmadele.

Artikkel 7

Teabe edastamine

1.   Vastavalt määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõikele 3 ja juhul, kui teave ei ole konfidentsiaalne määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõike 5 tähenduses, edastavad pädevad asutused juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikule käesoleva määruse II ja III lisa A osa alusel saadud teabe mõistliku aja jooksul ja hiljemalt ühe kuu jooksul pärast osutatud teabe saamist.

2.   Kui oluline teave (näiteks kasutajate ja kasutamise kohta, juurdepääsukoha või geneetiliste ressursside kohta), ilma milleta ei oleks võimalik avaldada andmeid juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikus, loetakse konfidentsiaalseks, kaaluvad pädevad asutused teabe edastamist otse Nagoya protokolli artikli 13 lõikes 2 nimetatud pädevatele riiklikele ametiasutustele.

3.   Vastavalt määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõikele 3 edastavad pädevad asutused komisjonile käesoleva määruse II ja III lisa põhjal saadud teabe, kui see teave ei ole konfidentsiaalne määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõike 5 tähenduses.

4.   Kui komisjonile ei võimaldata püsivat juurdepääsu kõnealusele teabele elektroonilisel teel, esitatakse teave iga kuue kuu järel alates 9. novembrist 2016.

Artikkel 8

Parima tava tunnustamise taotlus

1.   Komisjonile esitatakse kooskõlas määruse (EL) nr 511/2014 artikli 8 lõikega 1 vastav taotlus, mis sisaldab käesoleva määruse IV lisas täpsustatud teavet ja tõendusmaterjali.

2.   Huvitatud isik, kes ei esinda kasutajaid, kuid on kaasatud tegevusse, mis hõlmab geneetiliste ressursside hankimist, kogumist, üleandmist või nendega kauplemist või geneetiliste ressurssidega seotud meetmete või tegevuspõhimõtete väljatöötamist, esitab koos taotlusega vastavalt määruse IV lisas sätestatule teabe, mis tõendab tema seaduslikku huvi töötada välja ja hallata menetluste, vahendite või mehhanismide kogumit, mille tõhus rakendamine võimaldab kasutajal täita kohustusi, mis on sätestatud määruse (EL) nr 511/2014 artiklites 4 ja 7.

3.   Komisjon saadab taotluse ja tõendusmaterjali koopia kõigi liikmesriikide pädevatele asutustele.

4.   Pädevad asutused võivad taotluse kohta esitada komisjonile märkusi kahe kuu jooksul pärast lõikes 3 osutatud dokumentide saamist.

5.   Komisjon kinnitab taotluse kättesaamist ja annab taotlejale viitenumbri kahekümne päeva jooksul alates taotluse saamisest.

Komisjon annab taotlejale orienteeruva tähtaja, mille jooksul taotluse kohta otsus tehakse.

Komisjon teavitab taotlejat, kui taotluse hindamiseks on vaja täiendavat teavet või dokumentatsiooni.

6.   Taotleja esitab komisjonile nõutud täiendava teabe ja dokumendid põhjendamata viivituseta.

7.   Komisjon saadab lõikes 6 osutatud dokumentide koopia kõigi liikmesriikide pädevatele asutustele.

8.   Pädevad asutused võivad esitada komisjonile märkusi lõikes 6 osutatud teabe ja dokumentide kohta kahe kuu jooksul pärast nende dokumentide koopia saamist.

9.   Komisjon teavitab taotlejat alati, kui ta tulenevalt vajadusest saada täiendavat teavet või dokumente taotluse hindamiseks muudab taotluse kohta otsuse langetamise orienteeruvat tähtaega.

Komisjon annab taotlejale vähemalt iga kuue kuu järel kirjalikult teada, millises seisus on taotluse hindamismenetlus.

Artikkel 9

Parima tava tunnustamine ja tunnustuse tühistamine

1.   Kui komisjon otsustab anda parima tava tunnustuse vastavalt määruse (EL) nr 511/2014 artikli 8 lõikele 2 või tühistada parima tava tunnustuse vastavalt nimetatud määruse artikli 8 lõikele 5, teavitab komisjon sellest otsusest mõistliku aja jooksul kasutajate ühendust või muid huvitatud isikuid, samuti liikmesriikide pädevaid asutusi.

2.   Komisjon põhjendab oma otsust parima tava tunnustuse andmise või tunnustuse tühistamise kohta ja avaldab selle otsuse määruse (EL) nr 511/2014 artikli 8 lõike 6 alusel asutatud registrisse.

Artikkel 10

Teave tunnustatud parima tava muutmise kohta

1.   Kui komisjon on vastavalt määruse (EL) nr 511/2014 artikli 8 lõikele 3 saanud teate tunnustatud parima tava mis tahes muutusest või ajakohastamisest, saadab ta selle teate koopia kõigi liikmesriikide pädevatele asutustele.

2.   Pädevad asutused võivad esitada komisjonile märkusi kõnealuse muutuse või ajakohastamise kohta kahe kuu jooksul pärast asjaomase teabe saamist.

3.   Komisjon hindab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud märkusi arvesse võttes, kas muudetud või ajakohastatud menetluste, vahendite või mehhanismide kogum võimaldab kasutajatel endiselt täita määruse (EL) nr 511/2014 artiklites 4 ja 7 sätestatud kohustusi.

4.   Pädevad asutused teatavad komisjonile põhjendamata viivituseta igast määruse (EL) nr 511/2014 artikli 9 kohaselt läbiviidud kontrollimise käigus tuvastatud asjaolust, mis viitab kõnealuse määruse artiklite 4 ja 7 nõuete eiramisele, millega võib kaasneda puudusi parima tava järgimisel.

Artikkel 11

Puudused parima tava järgimisel

1.   Kui komisjon saab liikmesriigilt põhjendatud teavet määruse (EL) nr 511/2014 artiklite 4 ja 7 nõuete korduva või olulise eiramise kohta parimat tava rakendava kasutaja poolt, taotleb komisjon, et kasutajate ühendus või muud huvitatud isikud esitaksid tähelepanekuid väidetava eiramise kohta ning selle kohta, kas need juhtumid viitavad parima tava võimalikele puudustele.

2.   Kasutajate ühendus või muud huvitatud isikud esitavad oma tähelepanekud kolme kuu jooksul.

3.   Komisjon uurib kõnealuseid tähelepanekuid ja mis tahes täiendavaid dokumente ning saadab nende koopiad kõikide liikmesriikide pädevatele asutustele.

4.   Pädevad asutused võivad esitada komisjonile märkusi kõnealuste tähelepanekute ja dokumentide kohta kahe kuu jooksul pärast dokumentide koopia saamist.

5.   Kui komisjon uurib parima tava võimalikke puudusi ja määruse (EL) nr 511/2014 artiklites 4 ja 7 sätestatud nõuete eiramist, nagu on ette nähtud kõnealuse määruse artikli 8 lõikega 4, aitab uurimisalune kasutajate ühendus või muu huvitatud isik komisjoni tegevusele koostööd tehes kaasa. Kui uurimisalune kasutajate ühendus või muu huvitatud isik seda ei tee, võib komisjon ilma edasise analüüsita tühistada asjaomase parima tava tunnustuse.

6.   Komisjoni uurimise tulemused on lõplikud ning nendega nähakse ette parandusmeetmed, mida kasutajate ühendus või muud huvitatud isikud peavad võtma. Uurimise tulemusena võidakse ka otsustada asjaomase parima tava tunnustus tühistada.

Artikkel 12

Läbivaatamine

Komisjon hindab käesoleva määruse toimimist ja tulemuslikkust, võttes arvesse määruse rakendamisel saadud kogemusi ja pidades silmas selle võimalikku läbivaatamist. Läbivaatamisel tuleks arvesse võtta käesoleva määruse mõju mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele, avalik-õiguslikele teadusasutustele ja konkreetsetele sektoritele, samuti asjakohaseid arenguid rahvusvahelisel tasandil, eelkõige geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikuga seonduvat.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. oktoober 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 59.

1

---

I LISA

Teave, mis tuleb esitada koos kogu registrisse kandmise taotlusega kooskõlas artikli 3 lõikega 1

A OSA

Registrisse kantav teave

Vastavalt artikli 3 lõikele 1 sisaldab kogu registrisse kandmise taotlusega koos esitatav teave järgmist.

| 1. | Kogu omaniku andmed (nimi, juriidiline/füüsiline isik, aadress, e-posti aadress, telefoninumber). |
| --- | --- |

1.

Kogu omaniku andmed (nimi, juriidiline/füüsiline isik, aadress, e-posti aadress, telefoninumber).

| 2. | Märge selle kohta, kas taotlus käsitleb kogu või selle osa. |
| --- | --- |

2.

Märge selle kohta, kas taotlus käsitleb kogu või selle osa.

| 3. | Teave kogu või selle osa kohta (nimi; tunnuskood/-number), kui see on olemas; aadress(id), veebisait, kui need on olemas; link kogu (geneetiliste ressursside) veebiandmebaasile, kui see on olemas. |
| --- | --- |

3.

Teave kogu või selle osa kohta (nimi; tunnuskood/-number), kui see on olemas; aadress(id), veebisait, kui need on olemas; link kogu (geneetiliste ressursside) veebiandmebaasile, kui see on olemas.

| 4. | Kogu või selle osa lühikirjeldus.
  Kui registrisse kantakse ainult osa, tuleb esitada osa(de) andmed ja selle (nende) eripära kirjeldus. |
| --- | --- |

4.

Kogu või selle osa lühikirjeldus.

Kui registrisse kantakse ainult osa, tuleb esitada osa(de) andmed ja selle (nende) eripära kirjeldus.

| 5. | Kogu kategooria.
  Taotlus peab sisaldama teavet selle kohta, millisesse kategooriasse kogu või selle osa kuulub.

  Kategooriate tabel | Spetsiifilisus |
| --- | --- | --- |
| Kogu isend (1) | Osad |
| | Seemned, gameedid, embrüod | Sugurakud
  ♀ ♂ | Somaatilised rakud | Nukleiinhapped | Muud osad (2) |
| Loomad | Selgroogsed | | | | | | | |
| Selgrootud | | | | | | | |
| Taimed | | | | | | |
| Vetikad | | | | | | |
| Ainuraksed | | | | | | |
| Seened | | | | | | |
| Bakterid | | | | | | |
| Archebakterid | | | | | | |
| Viirused | | | | | | |
| Muud rühmad (3) | | | | | | |

5.

Kogu kategooria.

Taotlus peab sisaldama teavet selle kohta, millisesse kategooriasse kogu või selle osa kuulub.

Kategooriate tabel

Spetsiifilisus

Kogu isend (1)

Osad

Seemned, gameedid, embrüod

Sugurakud

♀ ♂

Somaatilised rakud

Nukleiinhapped

Muud osad (2)

Loomad

Selgroogsed

Selgrootud

Taimed

Vetikad

Ainuraksed

Seened

Bakterid

Archebakterid

Viirused

Muud rühmad (3)

B OSA

Tõendusmaterjal kogu või selle osa suutlikkuse kohta järgida määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõike 3 nõudeid

Tõendusmaterjalina kogu või selle osa suutlikkuse kohta järgida määruse (EL) nr 511/2014 artikli 5 lõike 3 nõudeid võib taotlusele lisada mis tahes järgmise dokumendi:

| (a) | toimimisjuhendid, suunised või standardid (riiklikud või rahvusvahelised, ühenduste või organisatsioonide väljatöötatud), mida kogu puhul järgitakse ning osutatud juhendite, suuniste ja standardite järgimiseks kasutatavad vahendid; |
| --- | --- |

(a)

toimimisjuhendid, suunised või standardid (riiklikud või rahvusvahelised, ühenduste või organisatsioonide väljatöötatud), mida kogu puhul järgitakse ning osutatud juhendite, suuniste ja standardite järgimiseks kasutatavad vahendid;

| (b) | kogu enda väljatöötatud asjakohased põhimõtted, suunised, käitumisjuhendid ja menetlusjuhised ning nende rakendamiseks kasutatavad vahendid; |
| --- | --- |

(b)

kogu enda väljatöötatud asjakohased põhimõtted, suunised, käitumisjuhendid ja menetlusjuhised ning nende rakendamiseks kasutatavad vahendid;

| (c) | tõend kogu sertifitseerimise kohta riikliku või rahvusvahelise asjaomase kava alusel; |
| --- | --- |

(c)

tõend kogu sertifitseerimise kohta riikliku või rahvusvahelise asjaomase kava alusel;

| (d) | teave kogu kuulumise kohta rahvusvahelistesse võrgustikesse ning teistes liikmesriikides asuvate partnerite seonduvate registreerimistaotluste kohta (vabatahtlik); |
| --- | --- |

(d)

teave kogu kuulumise kohta rahvusvahelistesse võrgustikesse ning teistes liikmesriikides asuvate partnerite seonduvate registreerimistaotluste kohta (vabatahtlik);

| (e) | mis tahes muud asjakohased dokumendid. |
| --- | --- |

(e)

mis tahes muud asjakohased dokumendid.

---

(1)  Kui ei käsitleta ühtki isendi osa, täitke vastav lahter veerus „Kogu isend”.

(2)  „Muud osad” on mittesugulise paljundamise osad, taimne paljundusmaterjal, näiteks vars, lõige, mugulad ja risoomid.

(3)  „Muud rühmad” on lima, hallitusseened jne.

---

II LISA

Vastavalt artikli 5 lõikele 2 uuringute rahastamise etapis esitatava hoolsuskohustuse deklaratsiooni vorm

A OSA

Juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikule vastavalt määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõikele 3 edastatav teave

Kui esitatud teave on konfidentsiaalne (määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõik 5 tähenduses), lisage see sellegipoolest, märkige ristiga vastav lahter ja selgitage konfidentsiaalsuse põhjuseid käesoleva lisa lõpus.

Kui Te märgistasite konfidentsiaalsena olulise teabe (näiteks geneetiliste ressursside või geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste, juurdepääsukoha või kasutamisviisi kohta), ilma milleta ei oleks võimalik avaldada andmeid juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikus, siis sellist teavet kõnealusele teabevõrgustikule ei jagata, kuid see võidakse edastada otse pakkujariigi pädevatele riiklikele ametiasutustele.

Nõutav on vähemalt üks deklaratsioon saadud toetuse kohta, st ühe ja sama toetuse saajad võivad kokku leppida, kas esitada eraldi deklaratsioonid või ühisdeklaratsioon projekti koordinaatori kaudu.

Käesolev deklaratsioon hõlmab järgmiste vahendite kasutamist.

Märkige ristiga asjakohane lahter.

| | ☐ Geneetilised ressursid |
| --- | --- |

☐ Geneetilised ressursid

| | ☐ Geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilised teadmised |
| --- | --- |

☐ Geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilised teadmised

| 1. | Teadustöö sisu või toetuse tunnuskood.
  ☐ Konfidentsiaalne |
| --- | --- |

1.

Teadustöö sisu või toetuse tunnuskood.

☐ Konfidentsiaalne

| 2. | Rahaliste vahendite saaja/saajad, kontaktandmed. | Nimi: |
| --- | --- | --- |

2.

Rahaliste vahendite saaja/saajad, kontaktandmed.

Nimi:

| | Aadress: |
| --- | --- |

Aadress:

| | E-post: |
| --- | --- |

E-post:

| | Telefon: |
| --- | --- |

Telefon:

| | Veebisait (kui on olemas): |
| --- | --- |

Veebisait (kui on olemas):

| 3. | Teave hoolsuskohustuse täitmise kohta.






  (a) | ☐ Rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaat (i) on väljastatud mulle (minu üksusele) juurdepääsu tagamiseks või (ii) hõlmab kõnealust juurdepääsu geneetilistele ressurssidele ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilistele teadmistele.
  Kui see lahter on märgistatud, lisage rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaadi kordumatu tunnuskood.
  Palun suunduge B osa punkti 1 juurde. |
| --- | --- | --- |

3.

Teave hoolsuskohustuse täitmise kohta.

(a)

☐ Rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaat (i) on väljastatud mulle (minu üksusele) juurdepääsu tagamiseks või (ii) hõlmab kõnealust juurdepääsu geneetilistele ressurssidele ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilistele teadmistele.

Kui see lahter on märgistatud, lisage rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaadi kordumatu tunnuskood.

| (b) | Kui punktis a osutatud kast ei ole märgistatud, esitage järgmine teave.






  (i) | Juurdepääsukoht.
  ☐ Konfidentsiaalne |
| --- | --- | --- |

(b)

Kui punktis a osutatud kast ei ole märgistatud, esitage järgmine teave.

(i)

Juurdepääsukoht.

☐ Konfidentsiaalne

| (ii) | Kasutatud geneetiliste ressursside või geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kirjeldus; või kordumatu(d) tunnus(ed), kui on olemas.
  ☐ Konfidentsiaalne |
| --- | --- |

(ii)

Kasutatud geneetiliste ressursside või geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kirjeldus; või kordumatu(d) tunnus(ed), kui on olemas.

☐ Konfidentsiaalne

| (iii) | Juurdepääsuloa või sellega samaväärse dokumendi tunnus, (1) kui see on olemas.
  ☐ Konfidentsiaalne |
| --- | --- |

(iii)

Juurdepääsuloa või sellega samaväärse dokumendi tunnus, (1) kui see on olemas.

☐ Konfidentsiaalne

B OSA

Teave, mis tuleb jätta juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikule edastamata

| 1. | Kinnitan, et säilitan ja edastan järgneva(te)le kasutaja(te)le koopia rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaadist, samuti vastastikku kokkulepitud tingimuste sisu puudutava teabe, mis on tema (nende) jaoks oluline.

  Palun suunduge punkti 3 juurde. |
| --- | --- |

1.

Kinnitan, et säilitan ja edastan järgneva(te)le kasutaja(te)le koopia rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaadist, samuti vastastikku kokkulepitud tingimuste sisu puudutava teabe, mis on tema (nende) jaoks oluline.

Palun suunduge punkti 3 juurde.

| 2. | Kinnitan, et olen saanud järgmise teabe, mida ma säilitan ja edastan järgneva(te)le kasutaja(te)le:






  (a) | juurdepääsu kuupäev; |
| --- | --- | --- |

2.

Kinnitan, et olen saanud järgmise teabe, mida ma säilitan ja edastan järgneva(te)le kasutaja(te)le:

(a)

juurdepääsu kuupäev;

| (b) | eelneva põhjendatud nõusoleku andnud isik või üksus (kui see on asjakohane); |
| --- | --- |

(b)

eelneva põhjendatud nõusoleku andnud isik või üksus (kui see on asjakohane);

| (c) | isik või üksus, kellele eelnev põhjendatud nõusolek anti (kui see on asjakohane), kui seda ei antud otse mulle või minu üksusele; |
| --- | --- |

(c)

isik või üksus, kellele eelnev põhjendatud nõusolek anti (kui see on asjakohane), kui seda ei antud otse mulle või minu üksusele;

| (d) | vastastikku kokkulepitud tingimused (kui see on asjakohane), |
| --- | --- |

(d)

vastastikku kokkulepitud tingimused (kui see on asjakohane),

| (e) | minu või minu üksuse saadud geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste allikas; |
| --- | --- |

(e)

minu või minu üksuse saadud geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste allikas;

| (f) | juurdepääsu saamise ja tulu jaotamisega seotud õiguste ja kohustuste, sh järgneva rakendamise ja turustamisega seotud õiguste ja kohustuste olemasolu või nende puudumine. |
| --- | --- |

(f)

juurdepääsu saamise ja tulu jaotamisega seotud õiguste ja kohustuste, sh järgneva rakendamise ja turustamisega seotud õiguste ja kohustuste olemasolu või nende puudumine.

| 3. | Kui geneetiline ressurss (ressursid) on saadud registreeritud kogust, esitage selle kogu registreerimiskood. |
| --- | --- |

3.

Kui geneetiline ressurss (ressursid) on saadud registreeritud kogust, esitage selle kogu registreerimiskood.

| 4. | Teadusuuringute toetust rahastatakse järgmistest allikatest.






  Eraettevõtja ☐ | Riigiasutus ☐ |
| --- | --- | --- |

4.

Teadusuuringute toetust rahastatakse järgmistest allikatest.

Eraettevõtja ☐

Riigiasutus ☐

| 5. | Liikmesriik (-riigid), kus geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilisi teadmisi teadusuuringutes kasutatakse või kasutati.


  Konfidentsiaalsus


  Kui olete kinnitanud, et esitasite konfidentsiaalset teavet (määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõik 5 tähenduses), märkige iga sellise teabeühiku kohta, miks te seda konfidentsiaalseks loete. | Kuupäev: |
| --- | --- | --- |

5.

Liikmesriik (-riigid), kus geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilisi teadmisi teadusuuringutes kasutatakse või kasutati.

Konfidentsiaalsus

Kui olete kinnitanud, et esitasite konfidentsiaalset teavet (määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõik 5 tähenduses), märkige iga sellise teabeühiku kohta, miks te seda konfidentsiaalseks loete.

Kuupäev:

| | Koht: |
| --- | --- |

Koht:

| | Allkiri (2): |
| --- | --- |

Allkiri (2):

---

(1)  Tõendusmaterjal geneetilistele ressurssidele ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilistele teadmistele juurdepääsuks vajaliku eelneva põhjendatud nõusoleku või heakskiidu kohta.

(2)  Rahaliste vahendite saaja või teadusasutuse asjakohase vastutava isiku allkiri.

---

III LISA

Vastavalt artikli 6 lõikele 1 uuringute rahastamise etapis esitatava hoolsuskohustuse deklaratsiooni vorm

A OSA

Juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikule vastavalt määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõikele 3 edastatav teave

Kui esitatud teave on konfidentsiaalne (määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõik 5 tähenduses), lisage see sellegipoolest, märkige ristiga vastav lahter ja selgitage konfidentsiaalsuse põhjuseid käesoleva lisa lõpus.

Kui Te märkisite konfidentsiaalsena olulise teabe (näiteks geneetiliste ressursside või geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste, juurdepääsukoha või kasutamisviisi kohta), ilma milleta ei oleks võimalik avaldada andmeid juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikus, siis sellist teavet kõnealusele teabevõrgustikule ei jagata, kuid see võidakse edastada otse pakkujariigi pädevatele riiklikele ametiasutustele.

Kui kasutasite rohkem kui üht geneetilist ressurssi või geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilist teadmist, märkige asjakohane teave iga kasutatud geneetilise ressursi või traditsioonilise teadmise kohta.

Kinnitan, et olen täitnud määruse (EL) nr 511/2014 artiklist 4 tulenevad kohustused. Käesolev deklaratsioon hõlmab järgmiste vahendite kasutamist.

Märkige ristiga asjakohane lahter.

| | ☐ Geneetilised ressursid |
| --- | --- |

☐ Geneetilised ressursid

| | ☐ Geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilised teadmised |
| --- | --- |

☐ Geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilised teadmised

| 1. | Toote nimetus või kasutamise tulemuse (1) või väljundi (2) kirjeldus.
  ☐ Konfidentsiaalne |
| --- | --- |

1.

Toote nimetus või kasutamise tulemuse (1) või väljundi (2) kirjeldus.

☐ Konfidentsiaalne

| 2. | Kasutaja kontaktandmed. | Nimi: |
| --- | --- | --- |

2.

Kasutaja kontaktandmed.

Nimi:

| | Aadress: |
| --- | --- |

Aadress:

| | E-post: |
| --- | --- |

E-post:

| | Telefon: |
| --- | --- |

Telefon:

| | Veebisait (kui on olemas): |
| --- | --- |

Veebisait (kui on olemas):

| 3. | Deklaratsioon on esitatud seoses järgmisega.
  Märkige ristiga asjakohane lahter:






  ☐ (a) | taotletakse heakskiitu või luba geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil väljatöötatud toote turustamiseks; |
| --- | --- | --- |

3.

Deklaratsioon on esitatud seoses järgmisega.

☐ (a)

taotletakse heakskiitu või luba geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil väljatöötatud toote turustamiseks;

| ☐ (b) | avaldatakse teatis, mida nõutakse enne geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil väljatöötatud toote esmakordselt liidu turule laskmist; |
| --- | --- |

☐ (b)

avaldatakse teatis, mida nõutakse enne geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil väljatöötatud toote esmakordselt liidu turule laskmist;

| ☐ (c) | liidu turule lastakse esmakordselt geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil väljatöötatud toode, mille turustamiseks ei nõuta heakskiitu, luba ega teatamist; |
| --- | --- |

☐ (c)

liidu turule lastakse esmakordselt geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise abil väljatöötatud toode, mille turustamiseks ei nõuta heakskiitu, luba ega teatamist;

| ☐ (d) | ressursside kasutamise tulemus müüakse või antakse üle mis tahes viisil liidus asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule, selleks et see isik saaks teha punktides (a), (b) ja (c) osutatud toiminguid; |
| --- | --- |

☐ (d)

ressursside kasutamise tulemus müüakse või antakse üle mis tahes viisil liidus asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule, selleks et see isik saaks teha punktides (a), (b) ja (c) osutatud toiminguid;

| ☐ (e) | ressursside kasutamine liidu sees on lõppenud ja selle väljund on müüdud või muul viisil üle antud füüsilisele või juriidilisele isikule väljaspool liitu. |
| --- | --- |

☐ (e)

ressursside kasutamine liidu sees on lõppenud ja selle väljund on müüdud või muul viisil üle antud füüsilisele või juriidilisele isikule väljaspool liitu.

| 4. | Teave hoolsuskohustuse täitmise kohta.






  (a) | ☐ Rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaat (i) on väljastatud mulle (minu üksusele) juurdepääsu tagamiseks või (ii) hõlmab käesolevat juurdepääsu geneetilistele ressurssidele ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilistele teadmistele.
  Kui see lahter on märgistatud, lisage rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaadi kordumatu tunnuskood.
  Palun suunduge B osa punkti 2 juurde. |
| --- | --- | --- |

4.

Teave hoolsuskohustuse täitmise kohta.

(a)

☐ Rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaat (i) on väljastatud mulle (minu üksusele) juurdepääsu tagamiseks või (ii) hõlmab käesolevat juurdepääsu geneetilistele ressurssidele ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilistele teadmistele.

Kui see lahter on märgistatud, lisage rahvusvaheliselt tunnustatud vastavussertifikaadi kordumatu tunnuskood.

| (b) | Kui punktis a osutatud kast ei ole märgistatud, esitage järgmine teave.






  (i) | Juurdepääsukoht.
  ☐ Konfidentsiaalne |
| --- | --- | --- |

(b)

Kui punktis a osutatud kast ei ole märgistatud, esitage järgmine teave.

(i)

Juurdepääsukoht.

☐ Konfidentsiaalne

| (ii) | Kasutatud geneetiliste ressursside või geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kirjeldus või kordumatu tunnuskood (-koodid), kui on olemas.
  ☐ Konfidentsiaalne |
| --- | --- |

(ii)

Kasutatud geneetiliste ressursside või geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kirjeldus või kordumatu tunnuskood (-koodid), kui on olemas.

☐ Konfidentsiaalne

| (iii) | Juurdepääsu kuupäev.
  ☐ Konfidentsiaalne |
| --- | --- |

(iii)

Juurdepääsu kuupäev.

☐ Konfidentsiaalne

| (iv) | Juurdepääsuloa või sellega samaväärse dokumendi tunnus, (3) kui see on olemas.
  ☐ Konfidentsiaalne |
| --- | --- |

(iv)

Juurdepääsuloa või sellega samaväärse dokumendi tunnus, (3) kui see on olemas.

☐ Konfidentsiaalne

| (v) | Isik või üksus, kes eelneva põhjendatud nõusoleku andis.
  ☐ Konfidentsiaalne |
| --- | --- |

(v)

Isik või üksus, kes eelneva põhjendatud nõusoleku andis.

☐ Konfidentsiaalne

| (vi) | Isik või üksus, kellele eelnev põhjendatud nõusolek anti.
  ☐ Konfidentsiaalne |
| --- | --- |

(vi)

Isik või üksus, kellele eelnev põhjendatud nõusolek anti.

☐ Konfidentsiaalne

| (vii) | Kas geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamine toimub vastastikku kokkulepitud tingimuste alusel?






  Jah ☐ | Ei ☐ |
| --- | --- | --- |

(vii)

Kas geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamine toimub vastastikku kokkulepitud tingimuste alusel?

Jah ☐

Ei ☐

☐ Konfidentsiaalne

B OSA

Teave, mis tuleb jätta juurdepääsu ja tulu jaotamise teabevõrgustikule edastamata

| 1. | Teave hoolsuskohustuse täitmise kohta.






  (a) | Geneetiliste ressursside või geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste otsene allikas. |
| --- | --- | --- |

1.

Teave hoolsuskohustuse täitmise kohta.

(a)

Geneetiliste ressursside või geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste otsene allikas.

| (b) | Kas vastastikku kokkulepitud tingimused sisaldavad piiranguid seoses geneetiliste ressursside või geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste võimaliku kasutamisega, näiteks lubatakse ainult mittekaubanduslikul eesmärgil kasutamist?







  Jah ☐ | Ei ☐ | Ei ole asjakohane ☐ |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Kas vastastikku kokkulepitud tingimused sisaldavad piiranguid seoses geneetiliste ressursside või geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste võimaliku kasutamisega, näiteks lubatakse ainult mittekaubanduslikul eesmärgil kasutamist?

Jah ☐

Ei ☐

Ei ole asjakohane ☐

| (c) | Kas vastastikku kokkulepitud tingimused sisaldavad ka kokkulepitud õigusi ja kohustusi seoses edasiste rakenduste ja turustamisega?







  Jah ☐ | Ei ☐ | Ei ole asjakohane ☐ |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Kas vastastikku kokkulepitud tingimused sisaldavad ka kokkulepitud õigusi ja kohustusi seoses edasiste rakenduste ja turustamisega?

Jah ☐

Ei ☐

Ei ole asjakohane ☐

| 2. | Kui geneetiline ressurss (ressursid) on saadud registreeritud kogust, esitage selle kogu registreerimiskood. |
| --- | --- |

2.

Kui geneetiline ressurss (ressursid) on saadud registreeritud kogust, esitage selle kogu registreerimiskood.

| 3. | Kui rakendate määruse (EL) nr 511/2014 artikli 8 kohaselt tunnustatud parimat tava, esitage registreerimisnumber. |
| --- | --- |

3.

Kui rakendate määruse (EL) nr 511/2014 artikli 8 kohaselt tunnustatud parimat tava, esitage registreerimisnumber.

| 4. | Milline tootekategooria sobib teie tootele kõige paremini (ei ole kohustuslik)?






  ☐ (a) | Kosmeetikatooted |
| --- | --- | --- |

4.

Milline tootekategooria sobib teie tootele kõige paremini (ei ole kohustuslik)?

☐ (a)

Kosmeetikatooted

| ☐ (b) | Ravimid |
| --- | --- |

☐ (b)

Ravimid

| ☐ (c) | Toiduained ja joogid |
| --- | --- |

☐ (c)

Toiduained ja joogid

| ☐ (d) | Bioloogiline tõrje |
| --- | --- |

☐ (d)

Bioloogiline tõrje

| ☐ (e) | Sordiaretus |
| --- | --- |

☐ (e)

Sordiaretus

| ☐ (f) | Tõuaretus |
| --- | --- |

☐ (f)

Tõuaretus

| ☐ (g) | Muu, palun täpsustage |
| --- | --- |

☐ (g)

Muu, palun täpsustage

| 5. | Liikmesriik (-riigid), kus geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilisi teadmisi kasutati. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriik (-riigid), kus geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilisi teadmisi kasutati.

| 6. | Liikmesriik (-riigid), kus toode kavatsetakse turule lasta pärast seda, kui toode on saanud heakskiidu või loa või on esitatud teade vastavalt komisjoni määruse (EL) 2015/1866 artikli 6 lõike 2 punktile a ja b (Publication office: please insert the right reference number) või toode on turule viidud vastavalt kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 punktile c.


  Konfidentsiaalsus


  Kui olete kinnitanud, et esitasite konfidentsiaalset teavet (määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõik 5 tähenduses), märkige iga sellise teabeühiku kohta, miks te seda konfidentsiaalseks loete. | Kuupäev: |
| --- | --- | --- |

6.

Liikmesriik (-riigid), kus toode kavatsetakse turule lasta pärast seda, kui toode on saanud heakskiidu või loa või on esitatud teade vastavalt komisjoni määruse (EL) 2015/1866 artikli 6 lõike 2 punktile a ja b (Publication office: please insert the right reference number) või toode on turule viidud vastavalt kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 punktile c.

Konfidentsiaalsus

Kui olete kinnitanud, et esitasite konfidentsiaalset teavet (määruse (EL) nr 511/2014 artikli 7 lõik 5 tähenduses), märkige iga sellise teabeühiku kohta, miks te seda konfidentsiaalseks loete.

Kuupäev:

| | Koht: |
| --- | --- |

Koht:

| | Allkiri (4): |
| --- | --- |

Allkiri (4):

---

(1)  „Geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutamise tulemus” on tooted, toote lähteained, samuti lõpptootesse lisatavad tooteosad ning plaanid või kavandid, mille alusel saab jätkata töötlemist ja tootmist ilma geneetiliste ressursside ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsiooniliste teadmiste edasise kasutamiseta.

(2)  Kui ressursside kasutamine liidu sees on lõppenud ja selle väljund on müüdud või muul viisil üle antud füüsilisele või juriidilisele isikule väljaspool liitu.

(3)  Tõendusmaterjal otsuse kohta anda eelnev põhjendatud nõusolek või heakskiit juurdepääsuks geneetilistele ressurssidele ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilistele teadmistele.

(4)  Toote lõpliku väljatöötamise etapi eest juriidiliselt vastutava isiku allkiri.

---

IV LISA

Teave, mis tuleb esitada koos parima tava tunnustamise taotlusega kooskõlas artikli 8 lõikega 1

Vastavalt artikli 8 lõikele 1 sisaldab parima tava tunnustamise taotlusega koos esitatav teave järgmist.

| 1. | Teave selle kohta, kas taotlus on tehtud kasutajate ühenduse või muude huvitatud isikute nimel. |
| --- | --- |

1.

Teave selle kohta, kas taotlus on tehtud kasutajate ühenduse või muude huvitatud isikute nimel.

| 2. | Kasutajate ühenduse või muude huvitatud isikute kontaktandmed (nimi, aadress, e-posti aadress, telefoninumber ja veebisait, kui see on olemas). |
| --- | --- |

2.

Kasutajate ühenduse või muude huvitatud isikute kontaktandmed (nimi, aadress, e-posti aadress, telefoninumber ja veebisait, kui see on olemas).

| 3. | Kui taotluse esitab kasutajate ühendus, tuleb esitada järgmised andmed:






  (a) | tõend selle kohta, et kogu on registreeritud taotleja asukoha liikmesriigis kehtivate nõuetele vastavalt; |
| --- | --- | --- |

3.

Kui taotluse esitab kasutajate ühendus, tuleb esitada järgmised andmed:

(a)

tõend selle kohta, et kogu on registreeritud taotleja asukoha liikmesriigis kehtivate nõuetele vastavalt;

| (b) | ühenduse töökorralduse ja struktuuri kirjeldus. |
| --- | --- |

(b)

ühenduse töökorralduse ja struktuuri kirjeldus.

| 4. | Kui taotluse esitavad muud huvitatud isikud, tuleb neil põhjendada oma õigustatud huvi määruses (EL) nr 511/2014 käsitletud teema vastu. |
| --- | --- |

4.

Kui taotluse esitavad muud huvitatud isikud, tuleb neil põhjendada oma õigustatud huvi määruses (EL) nr 511/2014 käsitletud teema vastu.

| 5. | Esitatav teave peab kirjeldama taotleja suhet geneetiliste ressurssidega seotud meetmete ja tegevuspõhimõtete väljatöötamisse või seda, kuidas taotleja kasutab, kogub või müüb geneetilisi ressursse ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilisi teadmisi. |
| --- | --- |

5.

Esitatav teave peab kirjeldama taotleja suhet geneetiliste ressurssidega seotud meetmete ja tegevuspõhimõtete väljatöötamisse või seda, kuidas taotleja kasutab, kogub või müüb geneetilisi ressursse ja geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilisi teadmisi.

| 6. | Taotleja väljatöötatud menetluste, vahendite või mehhanismide kogum, mis tõhusa rakendamise korral võimaldab kasutajatel täitma määruse (EL) nr 511/2014 artiklites 4 ja 7 sätestatud kohustusi. |
| --- | --- |

6.

Taotleja väljatöötatud menetluste, vahendite või mehhanismide kogum, mis tõhusa rakendamise korral võimaldab kasutajatel täitma määruse (EL) nr 511/2014 artiklites 4 ja 7 sätestatud kohustusi.

| 7. | Punktis 6 osutatud menetluste, vahendite või mehhanismide kontrollitoimingute kirjeldus. |
| --- | --- |

7.

Punktis 6 osutatud menetluste, vahendite või mehhanismide kontrollitoimingute kirjeldus.

| 8. | Teave selle kohta, millises (millistes) liikmesriigis (-riikides) taotleja asub ja millises (millistes) ta tegutseb. |
| --- | --- |

8.

Teave selle kohta, millises (millistes) liikmesriigis (-riikides) taotleja asub ja millises (millistes) ta tegutseb.

| 9. | Teave liikmesriigi (-riikide) kohta, kus tegutsevad parimat tava rakendavad kasutajad ühenduse või muude huvitatud isikute järelevalve all. |
| --- | --- |

9.

Teave liikmesriigi (-riikide) kohta, kus tegutsevad parimat tava rakendavad kasutajad ühenduse või muude huvitatud isikute järelevalve all.

Loetelu täiendavatest dokumentidest, mis on seotud punktidega 5 ja 6.

| (a) | Nimekiri taotluse esitanud organisatsiooni asjakohastest töötajatest või alltöövõtjatest, mis sisaldab ülesandeid, mida nad seoses parimate tavade väljatöötamise ja järelevalvega täidavad. |
| --- | --- |

(a)

Nimekiri taotluse esitanud organisatsiooni asjakohastest töötajatest või alltöövõtjatest, mis sisaldab ülesandeid, mida nad seoses parimate tavade väljatöötamise ja järelevalvega täidavad.

| (b) | Taotleja ja võimalike alltöövõtjate kinnitus huvide konflikti puudumise kohta menetluste, vahendite või mehhanismide kogumi väljatöötamises ja järelevalves (1). |
| --- | --- |

(b)

Taotleja ja võimalike alltöövõtjate kinnitus huvide konflikti puudumise kohta menetluste, vahendite või mehhanismide kogumi väljatöötamises ja järelevalves (1).

| (c) | Kui parimate tavade väljatöötamise või järelevalvega (või nende mõlemaga) seotud ülesanded on antud alltöövõtjale, tuleb esitada konkreetsete ülesannete kirjeldus. |
| --- | --- |

(c)

Kui parimate tavade väljatöötamise või järelevalvega (või nende mõlemaga) seotud ülesanded on antud alltöövõtjale, tuleb esitada konkreetsete ülesannete kirjeldus.

---

(1)  Kasutajate poolt ühendusele makstud tasusid või vabatahtlikke toetusi ei tohiks lugeda huvide konfliktiks.

---

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/20

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1867,

19. oktoober 2015,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 494/2002 seoses lossimiskohustusega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu (1) ja eelkõige selle artiklit 48,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) kohaselt on ühise kalanduspoliitika üheks eesmärgiks tagasiheite järkjärguline likvideerimine, kehtestades lossimiskohustuse nende liikide saagi suhtes, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) kohaselt on ühise kalanduspoliitika üheks eesmärgiks tagasiheite järkjärguline likvideerimine, kehtestades lossimiskohustuse nende liikide saagi suhtes, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c kohaldatakse lossimiskohustust alates 1. jaanuarist 2016 merluusile selle püügipiirkondades. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile c kohaldatakse lossimiskohustust alates 1. jaanuarist 2016 merluusile selle püügipiirkondades.

| (3) | Teatavad komisjoni määruse (EÜ) nr 494/2002 (3) sätted on vastuolus lossimiskohustusega, kuna nendega kohustatakse kalureid merluusi vette tagasi heitma, kui see liik ületab saagi koostises lubatud piirnormid. |
| --- | --- |

(3)

Teatavad komisjoni määruse (EÜ) nr 494/2002 (3) sätted on vastuolus lossimiskohustusega, kuna nendega kohustatakse kalureid merluusi vette tagasi heitma, kui see liik ületab saagi koostises lubatud piirnormid.

| (4) | Neid määruse (EÜ) nr 494/2002 sätteid tuleks seetõttu muuta ja nõuda, et kogu soovimatu püügina püütud merluus tuleb lossida ja kvoodist maha arvestada. |
| --- | --- |

(4)

Neid määruse (EÜ) nr 494/2002 sätteid tuleks seetõttu muuta ja nõuda, et kogu soovimatu püügina püütud merluus tuleb lossida ja kvoodist maha arvestada.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 494/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse artikkel 1a:
  „Artikkel 1a
  Käesoleva määruse tähenduses on „soovimatu püük” juhuslikult püütud mereorganismid, mis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (4) artiklile 15 tuleb lossida ja arvestada kvoodist maha kas seetõttu, et need on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad, või seetõttu, et neid püüti suuremas koguses, kui on saagi koostise eeskirjade või kaaspüügi eeskirjadega lubatud.

  (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).”" |
| --- | --- |

1)

Lisatakse artikkel 1a:

„Artikkel 1a

Käesoleva määruse tähenduses on „soovimatu püük” juhuslikult püütud mereorganismid, mis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (4) artiklile 15 tuleb lossida ja arvestada kvoodist maha kas seetõttu, et need on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad, või seetõttu, et neid püüti suuremas koguses, kui on saagi koostise eeskirjade või kaaspüügi eeskirjadega lubatud.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).”"

| 2) | Artiklisse 2 lisatakse lõige 3:
  „3.   Lõiget 1 ei kohaldata soovimatu püügina püütud merluusi suhtes, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Selline soovimatu püük lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha.” |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 2 lisatakse lõige 3:

„3.   Lõiget 1 ei kohaldata soovimatu püügina püütud merluusi suhtes, mille suhtes kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Selline soovimatu püük lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktoober 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1380/2013, 11. detsember 2013, ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 494/2002, 19. märts 2002, millega kehtestatakse ICES III, IV, V, VI ja VII alapiirkonna ning VIII alapiirkonna a, b, d ja e rajooni merluusivarude taastamise täiendavad tehnilised meetmed (EÜT L 77, 20.3.2002, lk 8).

3

---

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/22

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1868,

19. oktoober 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. oktoober 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 124,3 |
| MK | 46,1 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 76,5 |
| 0707 00 05 | AL | 38,5 |
| TR | 116,7 |
| ZZ | 77,6 |
| 0709 93 10 | TR | 148,5 |
| ZZ | 148,5 |
| 0805 50 10 | AR | 145,5 |
| CL | 149,0 |
| TR | 110,5 |
| UY | 72,3 |
| ZA | 146,4 |
| ZZ | 124,7 |
| 0806 10 10 | BR | 267,9 |
| EG | 194,4 |
| MK | 95,6 |
| TR | 168,4 |
| ZZ | 181,6 |
| 0808 10 80 | AR | 122,1 |
| CL | 106,6 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 159,2 |
| US | 120,3 |
| ZA | 155,1 |
| ZZ | 114,4 |
| 0808 30 90 | TR | 131,8 |
| XS | 96,6 |
| ZZ | 114,2 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

40,0

MA

124,3

MK

46,1

TR

95,4

ZZ

76,5

0707 00 05

AL

38,5

TR

116,7

ZZ

77,6

0709 93 10

TR

148,5

ZZ

148,5

0805 50 10

AR

145,5

CL

149,0

TR

110,5

UY

72,3

ZA

146,4

ZZ

124,7

0806 10 10

BR

267,9

EG

194,4

MK

95,6

TR

168,4

ZZ

181,6

0808 10 80

AR

122,1

CL

106,6

MK

23,1

NZ

159,2

US

120,3

ZA

155,1

ZZ

114,4

0808 30 90

TR

131,8

XS

96,6

ZZ

114,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/24

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/1869,

6. oktoober 2015,

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Belgia taotlus – EGF/2015/003 BE/Ford Genk)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, (1) ning eriti selle artikli 15 lõiget 4,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 13,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artiklis 12 on sätestatud, et fond ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artiklis 12 on sätestatud, et fond ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

| (3) | 24. märtsil 2015 esitasid Belgia ametiasutused taotluse EGF/2015/003 BE/Ford Genk fondist rahalise toetuse saamiseks seoses töötajate koondamise ja tegevuse lõppemisega (edaspidi „koondamised”) ettevõttes Ford Genk ning tema 11 tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab fondi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. |
| --- | --- |

(3)

24. märtsil 2015 esitasid Belgia ametiasutused taotluse EGF/2015/003 BE/Ford Genk fondist rahalise toetuse saamiseks seoses töötajate koondamise ja tegevuse lõppemisega (edaspidi „koondamised”) ettevõttes Ford Genk ning tema 11 tarnija ja tootmisahela järgmise etapi tootja juures. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab fondi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

| (4) | Seega tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Belgia ametiasutuste taotluse põhjal rahalist toetust summas 6 268 564 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Belgia ametiasutuste taotluse põhjal rahalist toetust summas 6 268 564 eurot.

| (5) | Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada selle vastuvõtmise kuupäevast, |
| --- | --- |

(5)

Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada selle vastuvõtmise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 6 268 564 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 6. oktoobrist 2015.

Strasbourg, 6. oktoober 2015

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

N. SCHMIT

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

1

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

---

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/26

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/1870,

6. oktoober 2015,

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Itaalia taotlus – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 4,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 13,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) eesmärk on toetada maailma kaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) eesmärk on toetada maailma kaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artiklis 12 on sätestatud, et fondist antav toetus ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artiklis 12 on sätestatud, et fondist antav toetus ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

| (3) | 24. märtsil 2015 esitas Itaalia taotluse EGF/2015/004 IT/Alitalia fondist rahalise toetuse saamiseks seoses töötajate koondamisega Itaalia ettevõtete rühmas Gruppo Alitalia (4). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab fondi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. |
| --- | --- |

(3)

24. märtsil 2015 esitas Itaalia taotluse EGF/2015/004 IT/Alitalia fondist rahalise toetuse saamiseks seoses töötajate koondamisega Itaalia ettevõtete rühmas Gruppo Alitalia (4). Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab fondi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

| (4) | Seega tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Itaalia taotluse alusel rahalist toetust summas 1 414 848 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Itaalia taotluse alusel rahalist toetust summas 1 414 848 eurot.

| (5) | Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, |
| --- | --- |

(5)

Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 1 414 848 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 6. oktoobrist 2015.

Strasbourg, 6. oktoober 2015

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

N. SCHMIT

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

1

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

(4)  Alitalia Compagnia Aerea Italiana S.p.A. ja Air One S.p.A. (CAI First S.p.A., CAI Second S.p.A. ja Alitalia Loyalty).

4

---

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/28

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/1871,

6. oktoober 2015,

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Saksamaa taotlus – EGF/2015/002 DE/Adam Opel)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, (1) ning eriti selle artikli 15 lõiget 4,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 13,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artiklis 12 on sätestatud, et fondist antav toetus ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artiklis 12 on sätestatud, et fondist antav toetus ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

| (3) | Saksamaa esitas 26. veebruaril 2015 taotluse EGF/2015/002 DE/Adam Opel fondist rahalise toetuse saamiseks pärast töötajate koondamist ettevõttes Adam Opel AG ja tema ühe tarnija juures Saksamaal. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab fondi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa esitas 26. veebruaril 2015 taotluse EGF/2015/002 DE/Adam Opel fondist rahalise toetuse saamiseks pärast töötajate koondamist ettevõttes Adam Opel AG ja tema ühe tarnija juures Saksamaal. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab fondi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

| (4) | Seega tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Saksamaale taotluse alusel rahalist toetust summas 6 958 623 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Saksamaale taotluse alusel rahalist toetust summas 6 958 623 eurot.

| (5) | Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, |
| --- | --- |

(5)

Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 6 958 623 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 6. oktoobrist 2015.

Strasbourg, 6. oktoober 2015

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

N. SCHMIT

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

1

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

---

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/30

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/1872,

6. oktoober 2015,

ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 11,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust õnnetuste tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele ning näidata üles solidaarsust õnnetuste tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

| (3) | Bulgaaria on esitanud taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks karmide talvetingimuste tõttu. |
| --- | --- |

(3)

Bulgaaria on esitanud taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks karmide talvetingimuste tõttu.

| (4) | Kreeka on esitanud kaks taotlust fondi vahendite kasutuselevõtmiseks üleujutuste tõttu. |
| --- | --- |

(4)

Kreeka on esitanud kaks taotlust fondi vahendite kasutuselevõtmiseks üleujutuste tõttu.

| (5) | Komisjoni hinnangul vastavad taotlused määruses (EÜ) nr 2012/2002 sätestatud tingimustele abi andmiseks solidaarsusfondist. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni hinnangul vastavad taotlused määruses (EÜ) nr 2012/2002 sätestatud tingimustele abi andmiseks solidaarsusfondist.

| (6) | Seepärast tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et anda rahalist abi kogusummas 16 274 765 eurot vastavalt Bulgaaria ja Kreeka esitatud taotlustele. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et anda rahalist abi kogusummas 16 274 765 eurot vastavalt Bulgaaria ja Kreeka esitatud taotlustele.

| (7) | Kooskõlas 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 11 teise lausega on assigneeringuid võimalik ümber paigutada. 2015. eelarveaasta ettemaksete assigneeringuid on kasutatud väga piiratud ulatuses käesoleva otsusega hõlmatud kolme taotluse jaoks ning praegu on seoses kõnealuste taotlustega välja maksmata 14 647 288 eurot. Seetõttu rahastatakse fondi kasutuselevõtmist kogu vajamineva summa ulatuses Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarves kättesaadavate assigneeringute ümberjaotamise kaudu ja täiendavaid assigneeringuid ei ole vaja. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 11 teise lausega on assigneeringuid võimalik ümber paigutada. 2015. eelarveaasta ettemaksete assigneeringuid on kasutatud väga piiratud ulatuses käesoleva otsusega hõlmatud kolme taotluse jaoks ning praegu on seoses kõnealuste taotlustega välja maksmata 14 647 288 eurot. Seetõttu rahastatakse fondi kasutuselevõtmist kogu vajamineva summa ulatuses Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarves kättesaadavate assigneeringute ümberjaotamise kaudu ja täiendavaid assigneeringuid ei ole vaja.

| (8) | Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, |
| --- | --- |

(8)

Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarvest võetakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 16 274 765 eurot.

Kogu kasutuselevõetavat summat rahastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega (EL) 2015/422 (4) kasutuselevõetavate assigneeringute kasutamisega, et teha liidu 2015. aasta eelarvest ettemakseid, mille jaoks on assigneeringud olemas eelarvereal 13 06 01. Asjaomasel eelarvereal ettemaksete jaoks kasutada olevat summat vähendatakse vastavalt.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 6. oktoobrist 2015.

Strasbourg, 6. oktoober 2015

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

N. SCHMIT

---

(1)  Nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3).

1

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2014. aasta otsus (EL) 2015/422 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta (ELT L 68, 13.3.2015, lk 47).

4

---

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/32

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1873,

8. oktoober 2015,

4-metüül-5-(4-metüülfenüül)-4,5-dihüdrooksasool-2-amiini (4,4′-DMAR) ja 1-tsükloheksüül-4-(1,2-difenüületüül)piperasiini (MT-45) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) laiendatud teaduskomitee koostas eriistungil otsuse 2005/387/JSK artikli 6 kohaselt riskihindamisaruande uue psühhoaktiivse aine 4-metüül-5-(4-metüülfenüül)-4,5-dihüdrooksasool-2-amiini (4,4′-DMAR) kohta ja esitas selle seejärel 19. septembril 2014 komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) laiendatud teaduskomitee koostas eriistungil otsuse 2005/387/JSK artikli 6 kohaselt riskihindamisaruande uue psühhoaktiivse aine 4-metüül-5-(4-metüülfenüül)-4,5-dihüdrooksasool-2-amiini (4,4′-DMAR) kohta ja esitas selle seejärel 19. septembril 2014 komisjonile ja nõukogule.

| (2) | 4,4′-DMAR on asendatud oksasoliini sünteetiline derivaat. Tegemist on ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel kontrollitava kahe sünteetilise erguti – aminoreksi ja 4-metüülaminoreksi (4-MAR) – derivaadiga. |
| --- | --- |

(2)

4,4′-DMAR on asendatud oksasoliini sünteetiline derivaat. Tegemist on ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel kontrollitava kahe sünteetilise erguti – aminoreksi ja 4-metüülaminoreksi (4-MAR) – derivaadiga.

| (3) | 4,4′-DMAR on olnud liidu uimastiturul kättesaadav vähemalt 2012. aasta detsembrist alates ja sellest teatati varajase hoiatamise süsteemi kaudu 2012. aasta detsembris. Üheksa liikmesriiki on teatanud selle aine tuvastamisest uimastite konfiskeerimisel, peamiselt valge või värvilise pulbri või tablettide kujul, samuti kogutud proovides ja bioloogilistes proovides. |
| --- | --- |

(3)

4,4′-DMAR on olnud liidu uimastiturul kättesaadav vähemalt 2012. aasta detsembrist alates ja sellest teatati varajase hoiatamise süsteemi kaudu 2012. aasta detsembris. Üheksa liikmesriiki on teatanud selle aine tuvastamisest uimastite konfiskeerimisel, peamiselt valge või värvilise pulbri või tablettide kujul, samuti kogutud proovides ja bioloogilistes proovides.

| (4) | 4,4′-DMAR ilmus uute psühhoaktiivsete ainete turule väidetavalt teadusuuringutes kasutatava kemikaalina, mida jaemüüjad müüsid interneti kaudu, ning nüüd on see tänaval kättesaadav. 4,4′-DMARi müüakse ja tarbitakse eraldi ainena, kuid seda on ebaseaduslikul turul müüdud ka ecstasy ja amfetamiini pähe. |
| --- | --- |

(4)

4,4′-DMAR ilmus uute psühhoaktiivsete ainete turule väidetavalt teadusuuringutes kasutatava kemikaalina, mida jaemüüjad müüsid interneti kaudu, ning nüüd on see tänaval kättesaadav. 4,4′-DMARi müüakse ja tarbitakse eraldi ainena, kuid seda on ebaseaduslikul turul müüdud ka ecstasy ja amfetamiini pähe.

| (5) | 4,4′-DMARiga seostatakse kolmes liikmesriigis 31 surmajuhtumit, mis registreeriti ajavahemikul 2013. aasta juunist kuni 2014. aasta juunini. Enamikul juhtudel oli 4,4′-DMAR kas surma põhjustaja või aitas koos muude ainetega tõenäoliselt surmale kaasa. Üks liikmesriik teatas ühest mittesurmava mürgistuse juhtumist. |
| --- | --- |

(5)

4,4′-DMARiga seostatakse kolmes liikmesriigis 31 surmajuhtumit, mis registreeriti ajavahemikul 2013. aasta juunist kuni 2014. aasta juunini. Enamikul juhtudel oli 4,4′-DMAR kas surma põhjustaja või aitas koos muude ainetega tõenäoliselt surmale kaasa. Üks liikmesriik teatas ühest mittesurmava mürgistuse juhtumist.

| (6) | 4,4′-DMARi mürgisuse kohta puuduvad uuringud. |
| --- | --- |

(6)

4,4′-DMARi mürgisuse kohta puuduvad uuringud.

| (7) | 4,4′-DMARi kasutamise ulatuse kohta ei ole andmeid. Kuid olemasoleva teabe alusel võib eeldada, et see ei ole laialdaselt kasutusel. Surmaga seotud juhtumitega seoses saadud teave viitab samuti sellele, et kasutajad on teadmatult tarbinud 4,4′-DMARi, soovides tegelikult kasutada muid erguteid. |
| --- | --- |

(7)

4,4′-DMARi kasutamise ulatuse kohta ei ole andmeid. Kuid olemasoleva teabe alusel võib eeldada, et see ei ole laialdaselt kasutusel. Surmaga seotud juhtumitega seoses saadud teave viitab samuti sellele, et kasutajad on teadmatult tarbinud 4,4′-DMARi, soovides tegelikult kasutada muid erguteid.

| (8) | Organiseeritud kuritegevuse osalus seoses 4,4′-DMARi valmistamise, levitamise, salakaubaveo ja tarnimisega liidus on piiratud. 4,4′-DMARi valmistamiseks kasutatavad keemilised lähteained ja sünteesirajad ei ole teada. |
| --- | --- |

(8)

Organiseeritud kuritegevuse osalus seoses 4,4′-DMARi valmistamise, levitamise, salakaubaveo ja tarnimisega liidus on piiratud. 4,4′-DMARi valmistamiseks kasutatavad keemilised lähteained ja sünteesirajad ei ole teada.

| (9) | 4,4′-DMAR ei ole loetletud ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni või ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel kontrollitava ainena. Selle suhtes ei ole läbi viidud ega viida praegu läbi ÜRO süsteemi kohast hindamist ning sellist hindamist ei ole kavandatud. |
| --- | --- |

(9)

4,4′-DMAR ei ole loetletud ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni või ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel kontrollitava ainena. Selle suhtes ei ole läbi viidud ega viida praegu läbi ÜRO süsteemi kohast hindamist ning sellist hindamist ei ole kavandatud.

| (10) | 4,4′-DMARil puudub liidus tõendatud või tunnustatud meditsiiniline kasutusotstarve inimtervishoius või veterinaarmeditsiinis. Samuti puuduvad andmed selle kohta, et nimetatud ainet kasutataks muudel eesmärkidel kui analüüsi võrdlusainena ning mujal kui selle aine keemiliste, farmakoloogiliste ja toksikoloogiliste omaduste kirjeldamiseks tehtavates teadusuuringutes. |
| --- | --- |

(10)

4,4′-DMARil puudub liidus tõendatud või tunnustatud meditsiiniline kasutusotstarve inimtervishoius või veterinaarmeditsiinis. Samuti puuduvad andmed selle kohta, et nimetatud ainet kasutataks muudel eesmärkidel kui analüüsi võrdlusainena ning mujal kui selle aine keemiliste, farmakoloogiliste ja toksikoloogiliste omaduste kirjeldamiseks tehtavates teadusuuringutes.

| (11) | Riskihindamisaruandes tõdetakse, et 4,4′-DMARi kohta on vähe teaduslikke andmeid, ning rõhutatakse vajadust täiendavate teadusuuringute järele, mis võimaldaksid teha kindlaks sellest ainest tuleneva ohu tervisele ja ühiskonnale. Praegu kättesaadavad tõendid ja teave on siiski piisav alus 4,4′-DMARi suhtes kontrollimeetmete kehtestamiseks liidus. Tulenevalt asjaolust, et 4,4′-DMARi tarbimine on tervisele ohtlik, nagu on tõendanud mitu selle ainega seotud surmajuhtumit, ning kuna kasutajad võivad seda teadmatult tarbida ja samuti puudub sellel ainel meditsiiniline väärtus, tuleks 4,4′-DMARi suhtes kehtestada kontrollimeetmed. |
| --- | --- |

(11)

Riskihindamisaruandes tõdetakse, et 4,4′-DMARi kohta on vähe teaduslikke andmeid, ning rõhutatakse vajadust täiendavate teadusuuringute järele, mis võimaldaksid teha kindlaks sellest ainest tuleneva ohu tervisele ja ühiskonnale. Praegu kättesaadavad tõendid ja teave on siiski piisav alus 4,4′-DMARi suhtes kontrollimeetmete kehtestamiseks liidus. Tulenevalt asjaolust, et 4,4′-DMARi tarbimine on tervisele ohtlik, nagu on tõendanud mitu selle ainega seotud surmajuhtumit, ning kuna kasutajad võivad seda teadmatult tarbida ja samuti puudub sellel ainel meditsiiniline väärtus, tuleks 4,4′-DMARi suhtes kehtestada kontrollimeetmed.

| (12) | Kuna kolm liikmesriiki on oma õigusaktidega kehtestanud 4,4′-DMARi suhtes kontrollimeetmed vastavuses ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonist tulenevate kohustustega ja viis liikmesriiki on kehtestanud selle aine suhtes kontrolli muude õiguslike meetmetega, aitaks 4,4′-DMARi suhtes kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus vältida takistuste tekkimist piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning kaitseks ohtude eest, mida selle aine kättesaadavus ja kasutamine võivad põhjustada. |
| --- | --- |

(12)

Kuna kolm liikmesriiki on oma õigusaktidega kehtestanud 4,4′-DMARi suhtes kontrollimeetmed vastavuses ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonist tulenevate kohustustega ja viis liikmesriiki on kehtestanud selle aine suhtes kontrolli muude õiguslike meetmetega, aitaks 4,4′-DMARi suhtes kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus vältida takistuste tekkimist piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning kaitseks ohtude eest, mida selle aine kättesaadavus ja kasutamine võivad põhjustada.

| (13) | EMCDDA laiendatud teaduskomitee koostas eriistungil otsuse 2005/387/JSK artikli 6 lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt riskihindamisaruande uue psühhoaktiivse aine 1-tsükloheksüül-4-(1,2-difenüületüül)piperasiini (MT-45) kohta ja esitas selle 6. oktoobril 2014 komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(13)

EMCDDA laiendatud teaduskomitee koostas eriistungil otsuse 2005/387/JSK artikli 6 lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt riskihindamisaruande uue psühhoaktiivse aine 1-tsükloheksüül-4-(1,2-difenüületüül)piperasiini (MT-45) kohta ja esitas selle 6. oktoobril 2014 komisjonile ja nõukogule.

| (14) | MT-45 on N,N′-diasendatud piperasiin, mille piperasiiniringi ühe lämmastikuaatomiga on seotud tsükloheksaaniring ja teise lämmastikuaatomiga 1,2-difenüületüülrühm. MT-45 kuulub 1-(1,2-difenüületüül)piperasiinil põhinevate valuvaigistite seeriasse ning leiutati 1970. aastate algul. |
| --- | --- |

(14)

MT-45 on N,N′-diasendatud piperasiin, mille piperasiiniringi ühe lämmastikuaatomiga on seotud tsükloheksaaniring ja teise lämmastikuaatomiga 1,2-difenüületüülrühm. MT-45 kuulub 1-(1,2-difenüületüül)piperasiinil põhinevate valuvaigistite seeriasse ning leiutati 1970. aastate algul.

| (15) | MT-45 on olnud liidu uimastiturul kättesaadav 2013. aasta oktoobrist ning seda müüakse kui väidetavalt teadusuuringutes kasutatavat kemikaali, peamiselt interneti kaudu. Euroopa EMCDDA tegi kindlaks 12 tarnijate ja jaemüüjate internetisaiti, kus pakuti MT-45 müügiks. Mõned neist saitidest näivad paiknevat liidus. |
| --- | --- |

(15)

MT-45 on olnud liidu uimastiturul kättesaadav 2013. aasta oktoobrist ning seda müüakse kui väidetavalt teadusuuringutes kasutatavat kemikaali, peamiselt interneti kaudu. Euroopa EMCDDA tegi kindlaks 12 tarnijate ja jaemüüjate internetisaiti, kus pakuti MT-45 müügiks. Mõned neist saitidest näivad paiknevat liidus.

| (16) | Üks liikmesriik on teatanud 28 surmajuhtumist, mis leidsid aset novembrist 2013 kuni juulini 2014. Enamikul juhtudel kinnitas analüüs MT-45 esinemist bioloogilistes proovides. Sama liikmesriik teatas ka 18 mittesurmava mürgistuse juhtumist, mille puhul kliinilised sümptomid olid sarnased opioidimürgistuse sümptomitega ja millest mõne puhul oli abi opioidiretseptori antagonistist naloksoonist. |
| --- | --- |

(16)

Üks liikmesriik on teatanud 28 surmajuhtumist, mis leidsid aset novembrist 2013 kuni juulini 2014. Enamikul juhtudel kinnitas analüüs MT-45 esinemist bioloogilistes proovides. Sama liikmesriik teatas ka 18 mittesurmava mürgistuse juhtumist, mille puhul kliinilised sümptomid olid sarnased opioidimürgistuse sümptomitega ja millest mõne puhul oli abi opioidiretseptori antagonistist naloksoonist.

| (17) | Mitmest loomadel tehtud uuringust ilmneb, et MT-45 äge mürgisus on mitu korda tugevam kui morfiinil. |
| --- | --- |

(17)

Mitmest loomadel tehtud uuringust ilmneb, et MT-45 äge mürgisus on mitu korda tugevam kui morfiinil.

| (18) | Praegu kättesaadav teave viitab sellele, et MT-45 ei ole laialdaselt kasutusel. Seda ainet näivad peamiselt tarbivat kodused kasutajad, kes soovivad proovida uut ainet, ja opioidisõltuvuses kasutajad, kel puudub ligipääs heroiinile või mõnele muule opioidile. Kasutajad võivad tarbida MT-45 koos muude psühhoaktiivsete ainetega. MT-45ga seotud võimalike sotsiaalsete ohtude kohta teave puudub. |
| --- | --- |

(18)

Praegu kättesaadav teave viitab sellele, et MT-45 ei ole laialdaselt kasutusel. Seda ainet näivad peamiselt tarbivat kodused kasutajad, kes soovivad proovida uut ainet, ja opioidisõltuvuses kasutajad, kel puudub ligipääs heroiinile või mõnele muule opioidile. Kasutajad võivad tarbida MT-45 koos muude psühhoaktiivsete ainetega. MT-45ga seotud võimalike sotsiaalsete ohtude kohta teave puudub.

| (19) | Ei ole tõendeid organiseeritud kuritegevuse seotuse kohta MT-45 valmistamise, levitamise, salakaubaveo ja tarnimisega liidus. Liikmesriikides avastatud MT-45 valmistamiseks kasutatavad keemilised lähteained ja sünteesirajad ei ole teada. |
| --- | --- |

(19)

Ei ole tõendeid organiseeritud kuritegevuse seotuse kohta MT-45 valmistamise, levitamise, salakaubaveo ja tarnimisega liidus. Liikmesriikides avastatud MT-45 valmistamiseks kasutatavad keemilised lähteained ja sünteesirajad ei ole teada.

| (20) | MT-45 ei ole loetletud ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni või ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel kontrollitava ainena. Selle suhtes ei ole viidud, ei viida praegu ega ole kavandatud viia tulevikus läbi ÜRO süsteemi kohast hindamist. |
| --- | --- |

(20)

MT-45 ei ole loetletud ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni või ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel kontrollitava ainena. Selle suhtes ei ole viidud, ei viida praegu ega ole kavandatud viia tulevikus läbi ÜRO süsteemi kohast hindamist.

| (21) | MT-45-l puudub tõendatud või tunnustatud meditsiiniline kasutusotstarve inimtervishoius ja veterinaarmeditsiinis. Samuti puuduvad andmed selle kohta, et nimetatud ainet kasutataks muudel eesmärkidel kui analüüsi võrdlusainena ning mujal kui selle aine keemiliste, farmakoloogiliste ja toksikoloogiliste omaduste kirjeldamiseks tehtavates teadusuuringutes. |
| --- | --- |

(21)

MT-45-l puudub tõendatud või tunnustatud meditsiiniline kasutusotstarve inimtervishoius ja veterinaarmeditsiinis. Samuti puuduvad andmed selle kohta, et nimetatud ainet kasutataks muudel eesmärkidel kui analüüsi võrdlusainena ning mujal kui selle aine keemiliste, farmakoloogiliste ja toksikoloogiliste omaduste kirjeldamiseks tehtavates teadusuuringutes.

| (22) | Riskihindamisaruandes tõdetakse, et MT-45 kohta on vähe teaduslikke andmeid, ning rõhutatakse vajadust täiendavate teadusuuringute järele, mis võimaldaksid teha kindlaks sellest ainest tuleneva ohu tervisele ja ühiskonnale. Praegu kättesaadavad tõendid ja teave on siiski piisav alus MT-45 suhtes kontrollimeetmete kehtestamiseks liidus. Tulenevalt asjaolust, et MT-45 tarbimine on tervisele ohtlik, nagu on tõendanud mitu selle ainega seotud surmajuhtumit, ning kuna sellel ainel puudub meditsiiniline väärtus, tuleks MT-45 suhtes kehtestada kontrollimeetmed. |
| --- | --- |

(22)

Riskihindamisaruandes tõdetakse, et MT-45 kohta on vähe teaduslikke andmeid, ning rõhutatakse vajadust täiendavate teadusuuringute järele, mis võimaldaksid teha kindlaks sellest ainest tuleneva ohu tervisele ja ühiskonnale. Praegu kättesaadavad tõendid ja teave on siiski piisav alus MT-45 suhtes kontrollimeetmete kehtestamiseks liidus. Tulenevalt asjaolust, et MT-45 tarbimine on tervisele ohtlik, nagu on tõendanud mitu selle ainega seotud surmajuhtumit, ning kuna sellel ainel puudub meditsiiniline väärtus, tuleks MT-45 suhtes kehtestada kontrollimeetmed.

| (23) | Kuna üks liikmesriik on oma õigusaktidega kehtestanud MT-45 suhtes kontrollimeetmed vastavuses ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsest konventsioonist ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonist tulenevate kohustustega ja seitse liikmesriiki on kehtestanud selle aine suhtes kontrolli muude õiguslike meetmetega, aitaks MT-45 suhtes kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus vältida takistusi piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning tagaks kaitse ohtude eest, mida selle aine kättesaadavus ja kasutamine võivad põhjustada. |
| --- | --- |

(23)

Kuna üks liikmesriik on oma õigusaktidega kehtestanud MT-45 suhtes kontrollimeetmed vastavuses ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsest konventsioonist ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonist tulenevate kohustustega ja seitse liikmesriiki on kehtestanud selle aine suhtes kontrolli muude õiguslike meetmetega, aitaks MT-45 suhtes kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus vältida takistusi piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning tagaks kaitse ohtude eest, mida selle aine kättesaadavus ja kasutamine võivad põhjustada.

| (24) | Otsusega 2005/387/JSK antakse nõukogule rakendusvolitused, et liidu tasemel kiiresti ja eksperditeadmistele tuginedes reageerida liikmesriikide poolt avastatud ja teada antud uute psühhoaktiivsete ainete esilekerkimisele, kehtestades liidus nimetatud ainete suhtes kontrollimeetmeid. Kuna on täidetud selliste rakendusvolituste teostamiseks vajalikud tingimused ja kord, tuleks võtta vastu rakendusotsus, et kehtestada 4,4′-DMARi ja MT-45 suhtes kontrollimeetmed kogu liidus. |
| --- | --- |

(24)

Otsusega 2005/387/JSK antakse nõukogule rakendusvolitused, et liidu tasemel kiiresti ja eksperditeadmistele tuginedes reageerida liikmesriikide poolt avastatud ja teada antud uute psühhoaktiivsete ainete esilekerkimisele, kehtestades liidus nimetatud ainete suhtes kontrollimeetmeid. Kuna on täidetud selliste rakendusvolituste teostamiseks vajalikud tingimused ja kord, tuleks võtta vastu rakendusotsus, et kehtestada 4,4′-DMARi ja MT-45 suhtes kontrollimeetmed kogu liidus.

| (25) | Otsus 2005/387/JSK on Taani jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(25)

Otsus 2005/387/JSK on Taani jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (26) | Otsus 2005/387/JSK on Iirimaa jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(26)

Otsus 2005/387/JSK on Iirimaa jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (27) | Otsus 2005/387/JSK ei ole Ühendkuningriigi jaoks siduv ning seepärast ei osale ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(27)

Otsus 2005/387/JSK ei ole Ühendkuningriigi jaoks siduv ning seepärast ei osale ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kogu liidus kehtestatakse kontrollimeetmed järgmiste uute psühhoaktiivsete ainete suhtes:

| a) | 4-metüül-5-(4-metüülfenüül)-4,5-dihüdrooksasool-2-amiin (4,4′-DMAR); |
| --- | --- |

a)

4-metüül-5-(4-metüülfenüül)-4,5-dihüdrooksasool-2-amiin (4,4′-DMAR);

| b) | 1-tsükloheksüül-4-(1,2-difenüületüül)piperasiin (MT-45). |
| --- | --- |

b)

1-tsükloheksüül-4-(1,2-difenüületüül)piperasiin (MT-45).

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vastavalt oma siseriiklikule õigusele 21. oktoobriks 2016 vajalikud meetmed, et kehtestada artiklis 1 osutatud uute psühhoaktiivsete ainete suhtes nende õigusaktidega ette nähtud kontrollimeetmed ja kriminaalkaristused, mis on kooskõlas ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsest konventsioonist ja/või ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonist tulenevate kohustustega.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat otsust kohaldatakse vastavalt aluslepingutele.

Luxembourg, 8. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  ELT L 127, 20.5.2005, lk 32.

1

---

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/35

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1874,

8. oktoober 2015,

4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) laiendatud teaduskomitee koostas eriistungil kooskõlas otsuse 2005/387/JSK artikliga 6 riskihindamisaruande 4-metamfetamiini kohta ja esitas selle seejärel 29. novembril 2012 komisjonile. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) laiendatud teaduskomitee koostas eriistungil kooskõlas otsuse 2005/387/JSK artikliga 6 riskihindamisaruande 4-metamfetamiini kohta ja esitas selle seejärel 29. novembril 2012 komisjonile.

| (2) | 4-metamfetamiin on amfetamiini sünteetiline tuum-metüülitud derivaat, mida on peamiselt konfiskeeritud amfetamiini ja kofeiini sisaldavates proovides pulbri ja pastataolisena, kuid mida on esinenud ka tablettide või vedelikuna. Nimetatud aine on ilmunud ebaseaduslikule amfetamiiniturule, kus seda müüakse ja kasutatakse kui kontrollitavat narkootikumi amfetamiini. Nimetatud aine tuvastamisest internetis müüdavas kaubanduslikus tootes on teatatud ühel korral. Peamiseks keemiliseks lähteaineks 4-metamfetamiini sünteesil on 4-metüülbensüülmetüülketoon (4-metüül-BMK), mis on internetis kaubanduslikult kättesaadav ning mille kasutamist ei reguleerita narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1988. aasta konventsiooniga. |
| --- | --- |

(2)

4-metamfetamiin on amfetamiini sünteetiline tuum-metüülitud derivaat, mida on peamiselt konfiskeeritud amfetamiini ja kofeiini sisaldavates proovides pulbri ja pastataolisena, kuid mida on esinenud ka tablettide või vedelikuna. Nimetatud aine on ilmunud ebaseaduslikule amfetamiiniturule, kus seda müüakse ja kasutatakse kui kontrollitavat narkootikumi amfetamiini. Nimetatud aine tuvastamisest internetis müüdavas kaubanduslikus tootes on teatatud ühel korral. Peamiseks keemiliseks lähteaineks 4-metamfetamiini sünteesil on 4-metüülbensüülmetüülketoon (4-metüül-BMK), mis on internetis kaubanduslikult kättesaadav ning mille kasutamist ei reguleerita narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1988. aasta konventsiooniga.

| (3) | 4-metamfetamiini konkreetsest füüsilisest mõjust on selle kasutajad harva teatanud, sest nad ei ole enamasti teadlikud sellest, et nad on nimetatud ainet manustanud. Siiski viitavad mõned olemasolevad teated sellele, et ainel on ergutav mõju. Vähesed olemasolevad andmed 4-metamfetamiini kahjuliku toime kohta inimestele viitavad hüpertermia, kõrgvererõhktõve, anoreksia, iivelduse, higistamise, maoprobleemide, köhimise, oksendamise, peavalu, südamepekslemise, unetuse, paranoia, ärevuse ja depressiooni esinemisele. Praegused andmed ei ole piisavad määramaks kindlaks selle aine suhtelist potentsiaali sõltuvust tekitada. |
| --- | --- |

(3)

4-metamfetamiini konkreetsest füüsilisest mõjust on selle kasutajad harva teatanud, sest nad ei ole enamasti teadlikud sellest, et nad on nimetatud ainet manustanud. Siiski viitavad mõned olemasolevad teated sellele, et ainel on ergutav mõju. Vähesed olemasolevad andmed 4-metamfetamiini kahjuliku toime kohta inimestele viitavad hüpertermia, kõrgvererõhktõve, anoreksia, iivelduse, higistamise, maoprobleemide, köhimise, oksendamise, peavalu, südamepekslemise, unetuse, paranoia, ärevuse ja depressiooni esinemisele. Praegused andmed ei ole piisavad määramaks kindlaks selle aine suhtelist potentsiaali sõltuvust tekitada.

| (4) | Olemasolevate väheste andmete kohaselt on 4-metamfetamiini äge mürgisus sarnane muude ergutite omaga. Teatavad tõendid viitavad sellele, et kui segada 4-metamfetamiini muude ainetega, kaasa arvatud amfetamiini ja kofeiiniga, võib üldise suurenenud mürgisuse oht olla suurem. |
| --- | --- |

(4)

Olemasolevate väheste andmete kohaselt on 4-metamfetamiini äge mürgisus sarnane muude ergutite omaga. Teatavad tõendid viitavad sellele, et kui segada 4-metamfetamiini muude ainetega, kaasa arvatud amfetamiini ja kofeiiniga, võib üldise suurenenud mürgisuse oht olla suurem.

| (5) | Kokku on registreeritud 21 surmajuhtumit neljas liikmesriigis, mille puhul tuvastati lahkamistulemustes kas ainult 4-metamfetamiini või nimetatud ainet segatuna ühe või mitme ainega, eelkõige amfetamiiniga. Kuigi olemasoleva teabe põhjal ei ole võimalik määrata kindlaks 4-metamfetamiini rolli nimetatud surmajuhtumites, siis mõnel juhul oli nimetatud aine avastatud narkootikumide hulgas ülekaalukalt domineeriv ning selle kogus organismis oli võrreldav kogusega, mis on teatavatel juhtudel põhjustanud amfetamiini tarvitamisest tingitud surma. |
| --- | --- |

(5)

Kokku on registreeritud 21 surmajuhtumit neljas liikmesriigis, mille puhul tuvastati lahkamistulemustes kas ainult 4-metamfetamiini või nimetatud ainet segatuna ühe või mitme ainega, eelkõige amfetamiiniga. Kuigi olemasoleva teabe põhjal ei ole võimalik määrata kindlaks 4-metamfetamiini rolli nimetatud surmajuhtumites, siis mõnel juhul oli nimetatud aine avastatud narkootikumide hulgas ülekaalukalt domineeriv ning selle kogus organismis oli võrreldav kogusega, mis on teatavatel juhtudel põhjustanud amfetamiini tarvitamisest tingitud surma.

| (6) | 4-metamfetamiini on tuvastatud 15 liikmesriigis ning üks liikmesriik on teatanud aine tootmisest oma territooriumil. Konkreetselt 4-metamfetamiini levikut on raske hinnata. Puudub teave selle kohta, et tarvitajate hulgas oleks nõudlus selle konkreetse aine järele, ning seda ei turustata internetipoodide vahendusel kaubanduslikult. |
| --- | --- |

(6)

4-metamfetamiini on tuvastatud 15 liikmesriigis ning üks liikmesriik on teatanud aine tootmisest oma territooriumil. Konkreetselt 4-metamfetamiini levikut on raske hinnata. Puudub teave selle kohta, et tarvitajate hulgas oleks nõudlus selle konkreetse aine järele, ning seda ei turustata internetipoodide vahendusel kaubanduslikult.

| (7) | Olemasolev teave viitab sellele, et 4-metamfetamiini toodetakse ja levitatakse samade organiseeritud kuritegelike rühmituste poolt, kes tegelevad amfetamiini tootmise ja sellega ebaseadusliku kauplemisega. |
| --- | --- |

(7)

Olemasolev teave viitab sellele, et 4-metamfetamiini toodetakse ja levitatakse samade organiseeritud kuritegelike rühmituste poolt, kes tegelevad amfetamiini tootmise ja sellega ebaseadusliku kauplemisega.

| (8) | 4-metamfetamiinil puudub liidus teadaolev, tõendatud või tunnustatud meditsiiniline väärtus või kasutus ning liidusisene müügiluba. Seda ainet kasutatakse analüüsi võrdlusainena ja teadusuuringutes, kuid puuduvad andmed selle kohta, et nimetatud ainet võiks kasutada muudel seaduslikel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(8)

4-metamfetamiinil puudub liidus teadaolev, tõendatud või tunnustatud meditsiiniline väärtus või kasutus ning liidusisene müügiluba. Seda ainet kasutatakse analüüsi võrdlusainena ja teadusuuringutes, kuid puuduvad andmed selle kohta, et nimetatud ainet võiks kasutada muudel seaduslikel eesmärkidel.

| (9) | 4-metamfetamiini ei hinnata ega ole hinnatud ÜRO süsteemi raames. Kaheksa liikmesriiki on kehtestanud nimetatud aine suhtes uimastikontrolli reguleerivate õigusaktide raames kontrollimeetmed, et täita ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonist tulenevaid kohustusi. Kaks liikmesriiki kohaldavad fenetüülamiini suhtes oma siseriiklikes õigusaktides sätestatud üldmääratlust, samas kui üks liikmesriik kohaldab aine suhtes kontrolli oma ravimiõiguse kohaselt. |
| --- | --- |

(9)

4-metamfetamiini ei hinnata ega ole hinnatud ÜRO süsteemi raames. Kaheksa liikmesriiki on kehtestanud nimetatud aine suhtes uimastikontrolli reguleerivate õigusaktide raames kontrollimeetmed, et täita ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonist tulenevaid kohustusi. Kaks liikmesriiki kohaldavad fenetüülamiini suhtes oma siseriiklikes õigusaktides sätestatud üldmääratlust, samas kui üks liikmesriik kohaldab aine suhtes kontrolli oma ravimiõiguse kohaselt.

| (10) | Riskihindamisaruanne näitab, et olemasolevad teaduslikud tõendid 4-metamfetamiini tunnusjoonte ja selle tarvitamise ohtude kohta on piiratud, ning osutab vajadusele uurida täiendavalt 4-metamfetamiiniga kaasnevaid üldisi tervise- ja sotsiaalseid ohte. Samas on olemasolevate tõendite põhjal piisavalt alust kehtestada kogu liidus 4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmed. Ohu tõttu, mida see endast tervisele kujutab, nagu on näidanud selle avastamine mitme surmajuhtumi puhul, eriti kui seda kasutatakse segatuna teiste ainetega, selle välimuse ja mõju suure sarnasuse tõttu amfetamiiniga, ja selle tõttu, et kasutajad võivad teadmatult nimetatud ainet tarbida, ning samuti 4-metamfetamiini vähese meditsiinilise väärtuse või kasutuse tõttu, tuleks 4-metamfetamiini suhtes kehtestada kogu liidus kontrollimeetmed. |
| --- | --- |

(10)

Riskihindamisaruanne näitab, et olemasolevad teaduslikud tõendid 4-metamfetamiini tunnusjoonte ja selle tarvitamise ohtude kohta on piiratud, ning osutab vajadusele uurida täiendavalt 4-metamfetamiiniga kaasnevaid üldisi tervise- ja sotsiaalseid ohte. Samas on olemasolevate tõendite põhjal piisavalt alust kehtestada kogu liidus 4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmed. Ohu tõttu, mida see endast tervisele kujutab, nagu on näidanud selle avastamine mitme surmajuhtumi puhul, eriti kui seda kasutatakse segatuna teiste ainetega, selle välimuse ja mõju suure sarnasuse tõttu amfetamiiniga, ja selle tõttu, et kasutajad võivad teadmatult nimetatud ainet tarbida, ning samuti 4-metamfetamiini vähese meditsiinilise väärtuse või kasutuse tõttu, tuleks 4-metamfetamiini suhtes kehtestada kogu liidus kontrollimeetmed.

| (11) | Kuna kümme liikmesriiki on juba kehtestanud 4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmed, võib kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus aidata vältida probleeme piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös. |
| --- | --- |

(11)

Kuna kümme liikmesriiki on juba kehtestanud 4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmed, võib kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus aidata vältida probleeme piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös.

| (12) | Kogu liitu hõlmavad kontrollimeetmed võivad samuti ära hoida seda, et 4-metamfetamiin muutub ebaseaduslikul uimastiturul amfetamiini alternatiiviks. |
| --- | --- |

(12)

Kogu liitu hõlmavad kontrollimeetmed võivad samuti ära hoida seda, et 4-metamfetamiin muutub ebaseaduslikul uimastiturul amfetamiini alternatiiviks.

| (13) | Otsusega 2005/387/JSK antakse nõukogule rakendusvolitused, et liidu tasemel kiiresti ja eksperditeadmistele tuginedes reageerida liikmesriikide avastatud ja teada antud uute psühhoaktiivsete ainete esilekerkimisele, kehtestades liidus nimetatud ainete suhtes kontrollimeetmeid. Kuna on täidetud selliste rakendusvolituste teostamiseks vajalikud tingimused ja kord, tuleks võtta vastu rakendusotsus, et kehtestada 4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmed kogu liidus. |
| --- | --- |

(13)

Otsusega 2005/387/JSK antakse nõukogule rakendusvolitused, et liidu tasemel kiiresti ja eksperditeadmistele tuginedes reageerida liikmesriikide avastatud ja teada antud uute psühhoaktiivsete ainete esilekerkimisele, kehtestades liidus nimetatud ainete suhtes kontrollimeetmeid. Kuna on täidetud selliste rakendusvolituste teostamiseks vajalikud tingimused ja kord, tuleks võtta vastu rakendusotsus, et kehtestada 4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmed kogu liidus.

| (14) | Käesoleva otsusega asendatakse nõukogu otsus 2013/129/EL, (2) mille Euroopa Liidu Kohus tühistas 16. aprillil 2015 kohtuasjas C-317/13 (3) tehtud otsusega. Kõnealuses otsuses jättis kohus otsuse 2013/129/EL mõju jõusse kuni seda asendavate uute õigusaktide jõustumiseni. Seetõttu lõpeb otsuse 2013/129/EL mõju käesoleva otsuse jõustumise päeval. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsusega asendatakse nõukogu otsus 2013/129/EL, (2) mille Euroopa Liidu Kohus tühistas 16. aprillil 2015 kohtuasjas C-317/13 (3) tehtud otsusega. Kõnealuses otsuses jättis kohus otsuse 2013/129/EL mõju jõusse kuni seda asendavate uute õigusaktide jõustumiseni. Seetõttu lõpeb otsuse 2013/129/EL mõju käesoleva otsuse jõustumise päeval.

| (15) | 4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmete järjepidevuse tagamiseks kogu liidus ei tohiks käesolev otsus piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud kõnealuse uue psühhoaktiivse aine suhtes kontrollimeetmete ja kriminaalkaristuste siseriiklikus õiguses kehtestamise tähtajaga, mis on sätestatud otsuse 2013/129/EL artiklis 2. |
| --- | --- |

(15)

4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmete järjepidevuse tagamiseks kogu liidus ei tohiks käesolev otsus piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud kõnealuse uue psühhoaktiivse aine suhtes kontrollimeetmete ja kriminaalkaristuste siseriiklikus õiguses kehtestamise tähtajaga, mis on sätestatud otsuse 2013/129/EL artiklis 2.

| (16) | Otsus 2005/387/JSK on Taani jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(16)

Otsus 2005/387/JSK on Taani jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (17) | Otsus 2005/387/JSK on Iirimaa jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(17)

Otsus 2005/387/JSK on Iirimaa jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (18) | Otsus 2005/387/JSK ei ole Ühendkuningriigi jaoks siduv ning seepärast ei osale ta käesoleva otsuse, millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK, vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(18)

Otsus 2005/387/JSK ei ole Ühendkuningriigi jaoks siduv ning seepärast ei osale ta käesoleva otsuse, millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK, vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kogu liidus kehtestatakse kontrollimeetmed uue psühhoaktiivse aine 4-metamfetamiini suhtes.

Artikkel 2

Otsuse 2013/129/EL mõju lõpeb käesoleva otsuse jõustumise päeval, piiramata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud 4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmete ja kriminaalkaristuste siseriiklikus õiguses kehtestamise tähtajaga, mis on sätestatud otsuse 2013/129/EL artiklis 2.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat otsust kohaldatakse vastavalt aluslepingutele.

Luxembourg, 8. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  ELT L 127, 20.5.2005, lk 32.

1

(2)  Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta otsus 2013/129/EL 4-metamfetamiini suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (ELT L 72, 15.3.2013, lk 11).

2

(3)  Euroopa Kohtu 16. aprilli 2015. aasta otsus kohtuasjas C-317/13, parlament vs. nõukogu, EKL: EL:C:2015:223.

3

vs.

---

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/38

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1875,

8. oktoober 2015,

4-jodo-2,5-dimetoksü-N-(2-metoksübensüül)fenetüülamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetüülamino)tsükloheksüül]metüül]bensamiidi (AH-7921), 3,4-metüleendioksüpürovalerooni (MDPV) ja 2-(3-metoksüfenüül)-2-(etüülamino)tsükloheksanooni (metoksetamiin) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) laiendatud teaduskomitee koostas eriistungil otsuse 2005/387/JSK kohased riskihindamisaruanded uute psühhoaktiivsete ainete 4-jodo-2,5-dimetoksü-N-(2-metoksübensüül)fenetüülamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetüülamino)tsükloheksüül]metüül]bensamiidi (AH-7921), 3,4-metüleendioksüpürovalerooni (MDPV) ja 2-(3-metoksüfenüül)-2-(etüülamino)tsükloheksanooni (metoksetamiin) kohta ja esitas need seejärel 23. aprillil 2014 komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) laiendatud teaduskomitee koostas eriistungil otsuse 2005/387/JSK kohased riskihindamisaruanded uute psühhoaktiivsete ainete 4-jodo-2,5-dimetoksü-N-(2-metoksübensüül)fenetüülamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetüülamino)tsükloheksüül]metüül]bensamiidi (AH-7921), 3,4-metüleendioksüpürovalerooni (MDPV) ja 2-(3-metoksüfenüül)-2-(etüülamino)tsükloheksanooni (metoksetamiin) kohta ja esitas need seejärel 23. aprillil 2014 komisjonile ja nõukogule.

| (2) | Sel ajal kui liidu tasandil nõuti riskihindamist, ei olnud Ühinenud Rahvaste Organisatsioon aineid 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV ja metoksetamiin hinnanud, kuid Maailma Terviseorganisatsiooni uimastisõltuvuse eksperdikomisjon hindas neid 2014. aasta juunis. |
| --- | --- |

(2)

Sel ajal kui liidu tasandil nõuti riskihindamist, ei olnud Ühinenud Rahvaste Organisatsioon aineid 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV ja metoksetamiin hinnanud, kuid Maailma Terviseorganisatsiooni uimastisõltuvuse eksperdikomisjon hindas neid 2014. aasta juunis.

| (3) | Ainetel 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV ja metoksetamiin puudub tõendatud või inimtervishoius või veterinaarias tunnustatud meditsiiniline kasutus. Pärast nende ainete ilmumist uimastiturule on neid kasutatud analüüsi võrdlusainetena, nende keemilisi, farmakoloogilisi ja toksilisi omadusi on uuritud teadusuuringutes ning 25I-NBOMe puhul ka neurokeemia valdkonnas, kuid puuduvad andmed selle kohta, et neid kasutataks muudel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(3)

Ainetel 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV ja metoksetamiin puudub tõendatud või inimtervishoius või veterinaarias tunnustatud meditsiiniline kasutus. Pärast nende ainete ilmumist uimastiturule on neid kasutatud analüüsi võrdlusainetena, nende keemilisi, farmakoloogilisi ja toksilisi omadusi on uuritud teadusuuringutes ning 25I-NBOMe puhul ka neurokeemia valdkonnas, kuid puuduvad andmed selle kohta, et neid kasutataks muudel eesmärkidel.

| (4) | 25I-NBOMe on 2,5-dimetoksü-4-jodofenetüülamiini (2C-I), klassikalise serotonergilise hallutsinogeeni tugevatoimeline sünteetiline derivaat, mille kohta koostatakse liidu tasandil 2003. aastast riskihindamisi ja mille suhtes on kehtestatud kontrollimeetmed ning kriminaalkaristused nõukogu otsuse 2003/847/JSK (2) alusel. |
| --- | --- |

(4)

25I-NBOMe on 2,5-dimetoksü-4-jodofenetüülamiini (2C-I), klassikalise serotonergilise hallutsinogeeni tugevatoimeline sünteetiline derivaat, mille kohta koostatakse liidu tasandil 2003. aastast riskihindamisi ja mille suhtes on kehtestatud kontrollimeetmed ning kriminaalkaristused nõukogu otsuse 2003/847/JSK (2) alusel.

| (5) | 25I-NBOMe täpseid füüsilisi nähte on raske kindlaks määrata, sest ei ole avaldatud töid, milles oleks uuritud selle aine ägedat ja kroonilist mürgisust, selle psühholoogilist toimet, mõju käitumisele ja sõltuvuse tekkimise ohtu, ning kättesaadavad teave ja andmed on piiratud. Seda ainet tarbinud inimeste kliinilise vaatluse põhjal võib järeldada, et see aine tekitab hallutsinatsioone ning võib põhjustada tugevat ärritust, segasust, tugevaid kuulmis- ja nägemishallutsinatsioone, agressiivsust, vägivaldseid õnnetusi ja enesevigastamist. |
| --- | --- |

(5)

25I-NBOMe täpseid füüsilisi nähte on raske kindlaks määrata, sest ei ole avaldatud töid, milles oleks uuritud selle aine ägedat ja kroonilist mürgisust, selle psühholoogilist toimet, mõju käitumisele ja sõltuvuse tekkimise ohtu, ning kättesaadavad teave ja andmed on piiratud. Seda ainet tarbinud inimeste kliinilise vaatluse põhjal võib järeldada, et see aine tekitab hallutsinatsioone ning võib põhjustada tugevat ärritust, segasust, tugevaid kuulmis- ja nägemishallutsinatsioone, agressiivsust, vägivaldseid õnnetusi ja enesevigastamist.

| (6) | Kolmes liikmesriigis on registreeritud neli ainega 25I-NBOMe seotud surmajuhtumit. Neljas liikmesriigis on teatatud selle ainega seonduvatest tõsistest mürgistustest; need liikmesriigid on teatanud 32 mürgistusest, mis ei lõppenud surmaga. Kui see uus psühhoaktiivne aine muutuks laiemalt kättesaadavaks ja seda kasutataks rohkem, võivad sellel olla rasked tagajärjed inimeste tervisele ja rahvatervisele. Puudub teave ainega 25I-NBOMe seotud sotsiaalsete ohtude kohta. |
| --- | --- |

(6)

Kolmes liikmesriigis on registreeritud neli ainega 25I-NBOMe seotud surmajuhtumit. Neljas liikmesriigis on teatatud selle ainega seonduvatest tõsistest mürgistustest; need liikmesriigid on teatanud 32 mürgistusest, mis ei lõppenud surmaga. Kui see uus psühhoaktiivne aine muutuks laiemalt kättesaadavaks ja seda kasutataks rohkem, võivad sellel olla rasked tagajärjed inimeste tervisele ja rahvatervisele. Puudub teave ainega 25I-NBOMe seotud sotsiaalsete ohtude kohta.

| (7) | 22 liikmesriiki ja Norra on teatanud EMCDDAle ja Euroopa Politseiametile (Europol), et nad on leidnud ainet 25I-NBOMe. 25I-NBOMe kasutamise kohta ei ole andmeid, kuid vähesest olemasolevast teabest võib järeldada, et seda võidakse kasutada mitmesugustes kohtades, nagu kodus, baarides, ööklubides ja muusikafestivalidel. |
| --- | --- |

(7)

22 liikmesriiki ja Norra on teatanud EMCDDAle ja Euroopa Politseiametile (Europol), et nad on leidnud ainet 25I-NBOMe. 25I-NBOMe kasutamise kohta ei ole andmeid, kuid vähesest olemasolevast teabest võib järeldada, et seda võidakse kasutada mitmesugustes kohtades, nagu kodus, baarides, ööklubides ja muusikafestivalidel.

| (8) | Ainet 25I-NBOMe turundatakse ja müüakse avalikult internetis kui väidetavalt teadusuuringutes kasutatavat kemikaali ning konfiskeeritud kogustest, kogutud proovidest ning kasutajate ja jaemüüjate veebilehtedest ilmneb, et seda müüakse nii omaette ainena kui ka LSD nn seadusliku asendajana. EMCDDA on teinud kindlaks üle 15 jaemüüja, kes seda ainet internetis müüvad ning kes võivad asuda nii liidus kui ka Hiinas. |
| --- | --- |

(8)

Ainet 25I-NBOMe turundatakse ja müüakse avalikult internetis kui väidetavalt teadusuuringutes kasutatavat kemikaali ning konfiskeeritud kogustest, kogutud proovidest ning kasutajate ja jaemüüjate veebilehtedest ilmneb, et seda müüakse nii omaette ainena kui ka LSD nn seadusliku asendajana. EMCDDA on teinud kindlaks üle 15 jaemüüja, kes seda ainet internetis müüvad ning kes võivad asuda nii liidus kui ka Hiinas.

| (9) | Riskihindamisaruandes tõdetakse, et 25I-NBOMe kohta on vähe teaduslikke andmeid, ning rõhutatakse, et on vaja täiendavaid teadusuuringuid, et teha kindlaks sellest ainest tulenevad tervise ja sotsiaalsed ohud. Kuid kättesaadavad andmed ja teave on piisav alus, et kehtestada liidus 25I-NBOMe suhtes kontrollimeetmed. Ohu tõttu, mida see endast tervisele kujutab, nagu on näidanud selle avastamine mitme surmajuhtumi puhul, ja selle tõttu, et kasutajad võivad seda tarbida teadmatult, ning samuti meditsiinilise väärtuse või kasutuse puudumise tõttu tuleks 25I-NBOMe suhtes kehtestada kogu liidus kontrollimeetmed. |
| --- | --- |

(9)

Riskihindamisaruandes tõdetakse, et 25I-NBOMe kohta on vähe teaduslikke andmeid, ning rõhutatakse, et on vaja täiendavaid teadusuuringuid, et teha kindlaks sellest ainest tulenevad tervise ja sotsiaalsed ohud. Kuid kättesaadavad andmed ja teave on piisav alus, et kehtestada liidus 25I-NBOMe suhtes kontrollimeetmed. Ohu tõttu, mida see endast tervisele kujutab, nagu on näidanud selle avastamine mitme surmajuhtumi puhul, ja selle tõttu, et kasutajad võivad seda tarbida teadmatult, ning samuti meditsiinilise väärtuse või kasutuse puudumise tõttu tuleks 25I-NBOMe suhtes kehtestada kogu liidus kontrollimeetmed.

| (10) | Kuna kuus liikmesriiki on oma õigusaktides kehtestanud 25I-NBOMe üle kontrolli 1971. aasta ÜRO psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel ja seitse liikmesriiki on kehtestanud vastava kontrolli muude seadusandlike meetmetega, aitaks selle aine suhtes kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus vältida takistuste tekkimist piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning aitaks kaitsta ohtude eest, mida selle aine kättesaadavus ja kasutamine võivad põhjustada. |
| --- | --- |

(10)

Kuna kuus liikmesriiki on oma õigusaktides kehtestanud 25I-NBOMe üle kontrolli 1971. aasta ÜRO psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel ja seitse liikmesriiki on kehtestanud vastava kontrolli muude seadusandlike meetmetega, aitaks selle aine suhtes kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus vältida takistuste tekkimist piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning aitaks kaitsta ohtude eest, mida selle aine kättesaadavus ja kasutamine võivad põhjustada.

| (11) | AH-7921 on ebatüüpilise struktuuriga sünteetiline valuvaigistava toimega opioid, mille kohta internetis tarnijad, kasutajate veebilehed ja meedia kasutavad nimetust doksülaam. Seda nimetust võib kergesti segi ajada doksüülamiiniga, mis on rahustava ja hüpnootilise toimega ravim ning mis võib viia tahtmatu üleannustamiseni. |
| --- | --- |

(11)

AH-7921 on ebatüüpilise struktuuriga sünteetiline valuvaigistava toimega opioid, mille kohta internetis tarnijad, kasutajate veebilehed ja meedia kasutavad nimetust doksülaam. Seda nimetust võib kergesti segi ajada doksüülamiiniga, mis on rahustava ja hüpnootilise toimega ravim ning mis võib viia tahtmatu üleannustamiseni.

| (12) | AH-7921 täpseid füüsilisi nähte on raske kindlaks määrata, sest ei ole avaldatud töid, milles oleks uuritud selle aine ägedat ja kroonilist mürgisust, selle psühholoogilist toimet, mõju käitumisele ja sõltuvuse tekkimise ohtu, ning kättesaadavad teave ja andmed on piiratud. Kasutajatelt saadud andmete põhjal ilmneb, et AH-7921 meenutab toimelt klassikalisi opioide, tekitades kerget heaolutunnet, sügelust ja lõdvestust; kõrvalnähuna tekitab see tüüpiliselt iiveldust. Lisaks AH-7921 katsetamisele ja selle mõnuainena kasutamisele on mõned kasutajad teatanud, et kasutavad seda valu leevendamiseks või teiste opioidide kasutamise lõpetamisest tingitud võõrutusnähtude raviks. See võib viidata sellele, et ainet AH-7921 võidakse hakata kasutama süstivate opioidikasutajate seas. |
| --- | --- |

(12)

AH-7921 täpseid füüsilisi nähte on raske kindlaks määrata, sest ei ole avaldatud töid, milles oleks uuritud selle aine ägedat ja kroonilist mürgisust, selle psühholoogilist toimet, mõju käitumisele ja sõltuvuse tekkimise ohtu, ning kättesaadavad teave ja andmed on piiratud. Kasutajatelt saadud andmete põhjal ilmneb, et AH-7921 meenutab toimelt klassikalisi opioide, tekitades kerget heaolutunnet, sügelust ja lõdvestust; kõrvalnähuna tekitab see tüüpiliselt iiveldust. Lisaks AH-7921 katsetamisele ja selle mõnuainena kasutamisele on mõned kasutajad teatanud, et kasutavad seda valu leevendamiseks või teiste opioidide kasutamise lõpetamisest tingitud võõrutusnähtude raviks. See võib viidata sellele, et ainet AH-7921 võidakse hakata kasutama süstivate opioidikasutajate seas.

| (13) | AH-7921 kasutamise kohta ei ole andmeid, kuid olemasolevast teabest võib järeldada, et seda ei kasutata laialdaselt ning kui seda tehakse, kasutatakse seda kodus. |
| --- | --- |

(13)

AH-7921 kasutamise kohta ei ole andmeid, kuid olemasolevast teabest võib järeldada, et seda ei kasutata laialdaselt ning kui seda tehakse, kasutatakse seda kodus.

| (14) | 2012. aasta detsembrist 2013. aasta septembrini on kolmes liikmesriigis registreeritud 15 surmajuhtumit, mille puhul on lahkamisel võetud proovidest leitud ainet AH-7921 kas eraldi või koos muude ainetega. Kuigi kõikide surmajuhtumite puhul ei ole võimalik kindlalt määrata, kui suur osa nendes oli AH-7921-l, on teatavatel juhtudel seda ainet selgelt nimetatud surma põhjustajaks. Üks liikmesriik on teatanud kuuest ainega AH-7921 seotud mürgistusest, mis ei lõppenud surmaga. Kui see uus psühhoaktiivne aine muutuks laiemalt kättesaadavaks ja seda kasutataks rohkem, võivad sellel olla rasked tagajärjed inimeste tervisele ja rahvatervisele. Puudub teave ainega AH-7921 seotud sotsiaalsete ohtude kohta. |
| --- | --- |

(14)

2012. aasta detsembrist 2013. aasta septembrini on kolmes liikmesriigis registreeritud 15 surmajuhtumit, mille puhul on lahkamisel võetud proovidest leitud ainet AH-7921 kas eraldi või koos muude ainetega. Kuigi kõikide surmajuhtumite puhul ei ole võimalik kindlalt määrata, kui suur osa nendes oli AH-7921-l, on teatavatel juhtudel seda ainet selgelt nimetatud surma põhjustajaks. Üks liikmesriik on teatanud kuuest ainega AH-7921 seotud mürgistusest, mis ei lõppenud surmaga. Kui see uus psühhoaktiivne aine muutuks laiemalt kättesaadavaks ja seda kasutataks rohkem, võivad sellel olla rasked tagajärjed inimeste tervisele ja rahvatervisele. Puudub teave ainega AH-7921 seotud sotsiaalsete ohtude kohta.

| (15) | Riskihindamisaruandes tõdetakse, et AH-7921 kohta on vähe teaduslikke andmeid ning rõhutatakse, et on vaja täiendavaid teadusuuringuid, et teha kindlaks sellest ainest tulenevad tervise- ja sotsiaalsed ohud. Kuid kättesaadavad andmed ja teave on piisav alus, et kehtestada liidus AH-7921 suhtes kontrollimeetmed. Ohu tõttu, mida see endast tervisele kujutab, nagu on näidanud selle avastamine mitme surmajuhtumi puhul, ja selle tõttu, et kasutajad võivad seda tarbida teadmatult, ning samuti meditsiinilise väärtuse või kasutuse puudumise tõttu tuleks AH-7921 suhtes kehtestada kogu liidus kontrollimeetmed. |
| --- | --- |

(15)

Riskihindamisaruandes tõdetakse, et AH-7921 kohta on vähe teaduslikke andmeid ning rõhutatakse, et on vaja täiendavaid teadusuuringuid, et teha kindlaks sellest ainest tulenevad tervise- ja sotsiaalsed ohud. Kuid kättesaadavad andmed ja teave on piisav alus, et kehtestada liidus AH-7921 suhtes kontrollimeetmed. Ohu tõttu, mida see endast tervisele kujutab, nagu on näidanud selle avastamine mitme surmajuhtumi puhul, ja selle tõttu, et kasutajad võivad seda tarbida teadmatult, ning samuti meditsiinilise väärtuse või kasutuse puudumise tõttu tuleks AH-7921 suhtes kehtestada kogu liidus kontrollimeetmed.

| (16) | Kuna üks liikmesriik on oma õigusaktides kehtestanud AH-7921 üle kontrolli 1971. aasta ÜRO psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel ja viis liikmesriiki on kehtestanud vastava kontrolli muude seadusandlike meetmetega, aitaks selle aine suhtes kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus vältida takistuste tekkimist piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning aitaks kaitsta ohtude eest, mida selle aine kättesaadavus ja kasutamine võiks põhjustada. |
| --- | --- |

(16)

Kuna üks liikmesriik on oma õigusaktides kehtestanud AH-7921 üle kontrolli 1971. aasta ÜRO psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel ja viis liikmesriiki on kehtestanud vastava kontrolli muude seadusandlike meetmetega, aitaks selle aine suhtes kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus vältida takistuste tekkimist piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning aitaks kaitsta ohtude eest, mida selle aine kättesaadavus ja kasutamine võiks põhjustada.

| (17) | MDPV on katinooni tuum-asendatud sünteetiline derivaat, mis on keemiliselt suguluses pürovalerooniga, neid mõlemaid kontrollitakse vastavalt ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonile. |
| --- | --- |

(17)

MDPV on katinooni tuum-asendatud sünteetiline derivaat, mis on keemiliselt suguluses pürovalerooniga, neid mõlemaid kontrollitakse vastavalt ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonile.

| (18) | Teavet MDPV kroonilise ja ägeda toksilisuse kohta, selle aine psühholoogilise ja käitumusliku mõju ja selle potentsiaali kohta sõltuvuse tekitajana ei koguta ühtselt kogu liidus. Avaldatud uuringute andmed, mida kinnitavad kliinilised juhud, näitavad, et MDPV psühhofarmakoloogiline profiil on sarnane kokaiini ja metamfetamiini toimega, kuid tugevam ja kauem kestev. Lisaks sellele on ilmnenud, et MDPV motoorikat, tahhükardiat ja kõrget vererõhku aktiveeriv toime on kümme korda tugevam. |
| --- | --- |

(18)

Teavet MDPV kroonilise ja ägeda toksilisuse kohta, selle aine psühholoogilise ja käitumusliku mõju ja selle potentsiaali kohta sõltuvuse tekitajana ei koguta ühtselt kogu liidus. Avaldatud uuringute andmed, mida kinnitavad kliinilised juhud, näitavad, et MDPV psühhofarmakoloogiline profiil on sarnane kokaiini ja metamfetamiini toimega, kuid tugevam ja kauem kestev. Lisaks sellele on ilmnenud, et MDPV motoorikat, tahhükardiat ja kõrget vererõhku aktiveeriv toime on kümme korda tugevam.

| (19) | Kasutajate veebisaitidel on osutatud, et selle äge mürgisus võib põhjustada inimestel muude ergutite toimega sarnast kahjulikku toimet. Need hõlmavad paranoilist psühhoosi, tahhükardiat, kõrget vererõhku, diaforeesi, hingamisraskust, tugevat ärritust, kuulmis- ja nägemishallutsinatsioone, suurt ärevust, hüpertermiat, vägivallasööste ning mitme organi väärtalitlust. |
| --- | --- |

(19)

Kasutajate veebisaitidel on osutatud, et selle äge mürgisus võib põhjustada inimestel muude ergutite toimega sarnast kahjulikku toimet. Need hõlmavad paranoilist psühhoosi, tahhükardiat, kõrget vererõhku, diaforeesi, hingamisraskust, tugevat ärritust, kuulmis- ja nägemishallutsinatsioone, suurt ärevust, hüpertermiat, vägivallasööste ning mitme organi väärtalitlust.

| (20) | Kaheksas liikmesriigis ja Norras on ajavahemikus 2009. aasta septembrist 2013. aasta augustini kokku registreeritud 108 surmajuhtumit, kus on lahkamisel võetud bioproovidest leitud MDPVd või märgitud see surma põhjusena. Kaheksas liikmesriigis on teatatud 525st ainega MDPV seotud mürgistuse juhtumist, mis ei lõppenud surmaga. Kui see uus psühhoaktiivne aine muutuks laiemalt kättesaadavaks ja seda kasutataks rohkem, võivad sellel olla rasked tagajärjed inimeste tervisele ja rahvatervisele. |
| --- | --- |

(20)

Kaheksas liikmesriigis ja Norras on ajavahemikus 2009. aasta septembrist 2013. aasta augustini kokku registreeritud 108 surmajuhtumit, kus on lahkamisel võetud bioproovidest leitud MDPVd või märgitud see surma põhjusena. Kaheksas liikmesriigis on teatatud 525st ainega MDPV seotud mürgistuse juhtumist, mis ei lõppenud surmaga. Kui see uus psühhoaktiivne aine muutuks laiemalt kättesaadavaks ja seda kasutataks rohkem, võivad sellel olla rasked tagajärjed inimeste tervisele ja rahvatervisele.

| (21) | Alates 2009. aastast on neli liikmesriiki teatanud, et on leidnud MDPVd bioproovidest, mis on võetud pärast liiklusõnnetusi, millest osad on lõppenud surmaga, ning samuti on seda ainet leitud juhul, kui sõidukit on juhitud uimastijoobes. |
| --- | --- |

(21)

Alates 2009. aastast on neli liikmesriiki teatanud, et on leidnud MDPVd bioproovidest, mis on võetud pärast liiklusõnnetusi, millest osad on lõppenud surmaga, ning samuti on seda ainet leitud juhul, kui sõidukit on juhitud uimastijoobes.

| (22) | MDPV on olnud liidu uimastiturul 2008. aasta novembrist ning 27 liikmesriigis, Norras ja Türgis on seda konfiskeeritud mitmekilostes kogustes. MDPVd müüakse omaette ainena, aga seda on leitud ka segatuna muude ainetega. Seda on laialdaselt saada internetis tarnijatelt ja jaemüüjatelt, uimastitarvete poodidest ning tänavakaubitsejailt. On mõningaid märke, mis viitavad teatud organisatsioonilise struktuuri olemasolule, mis tegeleb selle aine tablettide valmistamisega ning turustamisega liidus. |
| --- | --- |

(22)

MDPV on olnud liidu uimastiturul 2008. aasta novembrist ning 27 liikmesriigis, Norras ja Türgis on seda konfiskeeritud mitmekilostes kogustes. MDPVd müüakse omaette ainena, aga seda on leitud ka segatuna muude ainetega. Seda on laialdaselt saada internetis tarnijatelt ja jaemüüjatelt, uimastitarvete poodidest ning tänavakaubitsejailt. On mõningaid märke, mis viitavad teatud organisatsioonilise struktuuri olemasolule, mis tegeleb selle aine tablettide valmistamisega ning turustamisega liidus.

| (23) | Riskihindamisaruanne näitab, et on vaja täiendavaid teadusuuringuid, et teha kindlaks MDPVst tulenevad tervise- ja sotsiaalsed ohud. Kuid kättesaadavad andmed ja teave on piisav alus, et kehtestada liidus MDPV suhtes kontrollimeetmed. Ohu tõttu, mida see endast tervisele kujutab, nagu on näidanud selle avastamine mitme surmajuhtumi puhul, ja selle tõttu, et kasutajad võivad seda tarbida teadmatult, ning samuti meditsiinilise väärtuse või kasutuse puudumise tõttu tuleks MDPV suhtes kehtestada kogu liidus kontrollimeetmed. |
| --- | --- |

(23)

Riskihindamisaruanne näitab, et on vaja täiendavaid teadusuuringuid, et teha kindlaks MDPVst tulenevad tervise- ja sotsiaalsed ohud. Kuid kättesaadavad andmed ja teave on piisav alus, et kehtestada liidus MDPV suhtes kontrollimeetmed. Ohu tõttu, mida see endast tervisele kujutab, nagu on näidanud selle avastamine mitme surmajuhtumi puhul, ja selle tõttu, et kasutajad võivad seda tarbida teadmatult, ning samuti meditsiinilise väärtuse või kasutuse puudumise tõttu tuleks MDPV suhtes kehtestada kogu liidus kontrollimeetmed.

| (24) | Kuna 21 liikmesriiki on oma õigusaktides kehtestanud MDPV üle kontrolli 1971. aasta ÜRO psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel ja neli liikmesriiki on kehtestanud vastava kontrolli muude seadusandlike meetmetega, aitaks selle aine suhtes kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus vältida takistuste tekkimist piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning aitaks kaitsta ohtude eest, mida selle aine kättesaadavus ja kasutamine võiks põhjustada. |
| --- | --- |

(24)

Kuna 21 liikmesriiki on oma õigusaktides kehtestanud MDPV üle kontrolli 1971. aasta ÜRO psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel ja neli liikmesriiki on kehtestanud vastava kontrolli muude seadusandlike meetmetega, aitaks selle aine suhtes kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus vältida takistuste tekkimist piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning aitaks kaitsta ohtude eest, mida selle aine kättesaadavus ja kasutamine võiks põhjustada.

| (25) | Metoksetamiin on arüültsükloheksüülamiin, mis keemiliselt sarnaneb ketamiiniga ja rahvusvaheliselt kontrollitava ainega fentsüklidiin (PCP). Metoksetamiinil on nagu ketamiinil ja PCP-l dissotsiatiivseid omadusi. |
| --- | --- |

(25)

Metoksetamiin on arüültsükloheksüülamiin, mis keemiliselt sarnaneb ketamiiniga ja rahvusvaheliselt kontrollitava ainega fentsüklidiin (PCP). Metoksetamiinil on nagu ketamiinil ja PCP-l dissotsiatiivseid omadusi.

| (26) | Metoksetamiini kroonilise ja ägeda mürgisuse uuringuid ei ole tehtud, ka puuduvad selle aine psühholoogilise ja käitumusliku toime ja sõltuvuse tekkimise uuringud. Selle aine kasutajate veebisaitidel on osutatud, et selle aine kõrvalmõjud sarnanevad ketamiinijoobega. Võib esineda iiveldust, tugevat oksendamist, hingamisraskusi, krampe, ruumitaju kadumist, ärevust, katatooniat, agressiivsust, hallutsinatsioone, paranoiat ja psühhoose. Lisaks sellele võib äge metoksetamiinimürgistus põhjustada ergutavat toimet (ärritust, tahhükardiat ja kõrget vererõhku) ja mõjutada aju, mida eeldatavasti ei esine ägeda ketamiinijoobe korral. |
| --- | --- |

(26)

Metoksetamiini kroonilise ja ägeda mürgisuse uuringuid ei ole tehtud, ka puuduvad selle aine psühholoogilise ja käitumusliku toime ja sõltuvuse tekkimise uuringud. Selle aine kasutajate veebisaitidel on osutatud, et selle aine kõrvalmõjud sarnanevad ketamiinijoobega. Võib esineda iiveldust, tugevat oksendamist, hingamisraskusi, krampe, ruumitaju kadumist, ärevust, katatooniat, agressiivsust, hallutsinatsioone, paranoiat ja psühhoose. Lisaks sellele võib äge metoksetamiinimürgistus põhjustada ergutavat toimet (ärritust, tahhükardiat ja kõrget vererõhku) ja mõjutada aju, mida eeldatavasti ei esine ägeda ketamiinijoobe korral.

| (27) | Kuus liikmesriiki on teatanud ligi 20 surmajuhtumist, mille korral on lahkamisel võetud proovidest leitud seda ainet. Metoksetamiini on kas eraldi või koos teiste ainetega leitud 20 mürgistusjuhul, mis ei lõppenud surmaga, nagu on teatanud viis liikmesriiki. Kui see uus psühhoaktiivne aine muutuks laiemalt kättesaadavaks ja seda kasutataks rohkem, võivad sellel olla rasked tagajärjed inimeste tervisele ja rahvatervisele. |
| --- | --- |

(27)

Kuus liikmesriiki on teatanud ligi 20 surmajuhtumist, mille korral on lahkamisel võetud proovidest leitud seda ainet. Metoksetamiini on kas eraldi või koos teiste ainetega leitud 20 mürgistusjuhul, mis ei lõppenud surmaga, nagu on teatanud viis liikmesriiki. Kui see uus psühhoaktiivne aine muutuks laiemalt kättesaadavaks ja seda kasutataks rohkem, võivad sellel olla rasked tagajärjed inimeste tervisele ja rahvatervisele.

| (28) | Alates novembrist 2010 on 23 liikmesriiki, Türgi ja Norra teatanud, et on avastanud metoksetamiini. Teave osutab sellele, et seda müüakse internetis, uimastitarvete poodides ja tänaval nii omaette ainena kui ka ketamiini nn seadusliku asendajana. |
| --- | --- |

(28)

Alates novembrist 2010 on 23 liikmesriiki, Türgi ja Norra teatanud, et on avastanud metoksetamiini. Teave osutab sellele, et seda müüakse internetis, uimastitarvete poodides ja tänaval nii omaette ainena kui ka ketamiini nn seadusliku asendajana.

| (29) | Liidus on seda ainet pulbrina konfiskeeritud mitmekilostes kogustes, kuid puudub teave organiseeritud kuritegevuse seotusest sellega. Metoksetamiini tootmiseks ei ole vaja keerukaid seadmeid. |
| --- | --- |

(29)

Liidus on seda ainet pulbrina konfiskeeritud mitmekilostes kogustes, kuid puudub teave organiseeritud kuritegevuse seotusest sellega. Metoksetamiini tootmiseks ei ole vaja keerukaid seadmeid.

| (30) | Andmed selle aine leviku kohta pärinevad kahes liikmesriigis tehtud mitteesinduslikust uuringust. Need uuringud näitavad, et metoksetamiini levimus on väiksem kui ketamiinil. Olemasolev teave viitab sellele, et ainet võidakse tarbida mitmesugustes kohtades, sealhulgas kodus, baarides, ööklubides, muusikafestivalidel. |
| --- | --- |

(30)

Andmed selle aine leviku kohta pärinevad kahes liikmesriigis tehtud mitteesinduslikust uuringust. Need uuringud näitavad, et metoksetamiini levimus on väiksem kui ketamiinil. Olemasolev teave viitab sellele, et ainet võidakse tarbida mitmesugustes kohtades, sealhulgas kodus, baarides, ööklubides, muusikafestivalidel.

| (31) | Riskihindamisaruanne näitab, et on vaja täiendavaid teadusuuringuid, et teha kindlaks metoksetamiinist tulenevad tervise- ja sotsiaalsed ohud. Kuid kättesaadavad andmed ja teave on piisav alus, et kehtestada liidus metoksetamiini suhtes kontrollimeetmed. Ohu tõttu, mida see endast tervisele kujutab, nagu on näidanud selle avastamine mitme surmajuhtumi puhul, ja selle tõttu, et kasutajad võivad seda tarbida teadmatult, ning samuti meditsiinilise väärtuse või kasutuse puudumise tõttu tuleks metoksetamiini suhtes kehtestada kogu liidus kontrollimeetmed. |
| --- | --- |

(31)

Riskihindamisaruanne näitab, et on vaja täiendavaid teadusuuringuid, et teha kindlaks metoksetamiinist tulenevad tervise- ja sotsiaalsed ohud. Kuid kättesaadavad andmed ja teave on piisav alus, et kehtestada liidus metoksetamiini suhtes kontrollimeetmed. Ohu tõttu, mida see endast tervisele kujutab, nagu on näidanud selle avastamine mitme surmajuhtumi puhul, ja selle tõttu, et kasutajad võivad seda tarbida teadmatult, ning samuti meditsiinilise väärtuse või kasutuse puudumise tõttu tuleks metoksetamiini suhtes kehtestada kogu liidus kontrollimeetmed.

| (32) | Kuna üheksa liikmesriiki on oma õigusaktides kehtestanud metoksetamiini üle kontrolli 1971. aasta ÜRO psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel ja üheksa liikmesriiki on kehtestanud vastava kontrolli muude seadusandlike meetmetega, aitaks selle aine suhtes kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus vältida takistuste tekkimist piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning see aitaks kaitsta ohtude eest, mida selle aine kättesaadavus ja kasutamine võiks põhjustada. |
| --- | --- |

(32)

Kuna üheksa liikmesriiki on oma õigusaktides kehtestanud metoksetamiini üle kontrolli 1971. aasta ÜRO psühhotroopsete ainete konventsiooni alusel ja üheksa liikmesriiki on kehtestanud vastava kontrolli muude seadusandlike meetmetega, aitaks selle aine suhtes kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus vältida takistuste tekkimist piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning see aitaks kaitsta ohtude eest, mida selle aine kättesaadavus ja kasutamine võiks põhjustada.

| (33) | Otsusega 2005/387/JSK antakse nõukogule rakendusvolitused, et liidu tasemel kiiresti ja eksperditeadmistele tuginedes reageerida liikmesriikide poolt avastatud ja teada antud uute psühhoaktiivsete ainete esilekerkimisele, kehtestades liidus nimetatud ainete suhtes kontrollimeetmeid. Kuna on täidetud selliste rakendusvolituste teostamiseks vajalikud tingimused ja kord, tuleks võtta vastu rakendusotsus, et kehtestada 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV ja metoksetamiini suhtes kontrollimeetmed kogu liidus. |
| --- | --- |

(33)

Otsusega 2005/387/JSK antakse nõukogule rakendusvolitused, et liidu tasemel kiiresti ja eksperditeadmistele tuginedes reageerida liikmesriikide poolt avastatud ja teada antud uute psühhoaktiivsete ainete esilekerkimisele, kehtestades liidus nimetatud ainete suhtes kontrollimeetmeid. Kuna on täidetud selliste rakendusvolituste teostamiseks vajalikud tingimused ja kord, tuleks võtta vastu rakendusotsus, et kehtestada 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV ja metoksetamiini suhtes kontrollimeetmed kogu liidus.

| (34) | Oma 16. aprilli 2015. aasta otsuses ühendatud kohtuasjades C-317/13 ja C-679/13, (3) otsustas Euroopa Kohus, et enne otsuse 2005/387/JSK artikli 8 lõikel 3 põhinevate rakendusotsuste vastuvõtmist peaks nõukogu konsulteerima Euroopa Parlamendiga. Nõukogu rakendusotsus 2014/688/EL (4) oli vastu võetud ilma sellise eelneva konsulteerimiseta, millega järelikult on menetlusnorme rikutud. Otsus 2014/688/EL tuleks seetõttu asendada käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(34)

Oma 16. aprilli 2015. aasta otsuses ühendatud kohtuasjades C-317/13 ja C-679/13, (3) otsustas Euroopa Kohus, et enne otsuse 2005/387/JSK artikli 8 lõikel 3 põhinevate rakendusotsuste vastuvõtmist peaks nõukogu konsulteerima Euroopa Parlamendiga. Nõukogu rakendusotsus 2014/688/EL (4) oli vastu võetud ilma sellise eelneva konsulteerimiseta, millega järelikult on menetlusnorme rikutud. Otsus 2014/688/EL tuleks seetõttu asendada käesoleva otsusega.

| (35) | 4-jodo-2,5-dimetoksü-N-(2-metoksübensüül)fenetüülamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetüülamino)tsükloheksüül]metüül]bensamiidi (AH-7921), 3,4-metüleendioksüpürovalerooni (MDPV) ja 2-(3-metoksüfenüül)-2-(etüülamino)tsükloheksanooni (metoksetamiin) suhtes kontrollimeetmete järjepidevuse tagamiseks kogu liidus ning 1971. aasta ÜRO psühhotroopsete ainete konventsioonist ja ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsest konventsioonist tulenevate liikmesriikide kohustuste täitmiseks ei tohiks käesolev otsus piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud kõnealuste uute psühhoaktiivsete ainete suhtes kontrollimeetmete ja kriminaalkaristuste siseriiklikus õiguses kehtestamise tähtajaga, mis on sätestatud otsuse 2014/688/EL artiklis 2. |
| --- | --- |

(35)

4-jodo-2,5-dimetoksü-N-(2-metoksübensüül)fenetüülamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetüülamino)tsükloheksüül]metüül]bensamiidi (AH-7921), 3,4-metüleendioksüpürovalerooni (MDPV) ja 2-(3-metoksüfenüül)-2-(etüülamino)tsükloheksanooni (metoksetamiin) suhtes kontrollimeetmete järjepidevuse tagamiseks kogu liidus ning 1971. aasta ÜRO psühhotroopsete ainete konventsioonist ja ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsest konventsioonist tulenevate liikmesriikide kohustuste täitmiseks ei tohiks käesolev otsus piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud kõnealuste uute psühhoaktiivsete ainete suhtes kontrollimeetmete ja kriminaalkaristuste siseriiklikus õiguses kehtestamise tähtajaga, mis on sätestatud otsuse 2014/688/EL artiklis 2.

| (36) | Otsus 2005/387/JSK on Taani jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(36)

Otsus 2005/387/JSK on Taani jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (37) | Otsus 2005/387/JSK on Iirimaa jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(37)

Otsus 2005/387/JSK on Iirimaa jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (38) | Otsus 2005/387/JSK ei ole Ühendkuningriigi jaoks siduv ning seepärast ei osale ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(38)

Otsus 2005/387/JSK ei ole Ühendkuningriigi jaoks siduv ning seepärast ei osale ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kogu liidus kehtestatakse kontrollimeetmed järgmiste uute psühhoaktiivsete ainete suhtes:

| a) | 4-jodo-2,5-dimetoksü-N-(2-metoksübensüül)-fenetüülamiin (25I-NBOMe); |
| --- | --- |

a)

4-jodo-2,5-dimetoksü-N-(2-metoksübensüül)-fenetüülamiin (25I-NBOMe);

| b) | 3,4-dikloro-N-[[1-dimetüülamino)tsükloheksüül]metüül]bensamiid (AH-7921); |
| --- | --- |

b)

3,4-dikloro-N-[[1-dimetüülamino)tsükloheksüül]metüül]bensamiid (AH-7921);

| c) | 3,4-metüleendioksüpürovaleroon (MDPV); |
| --- | --- |

c)

3,4-metüleendioksüpürovaleroon (MDPV);

| d) | 2-(3-metoksüfenüül)-2-(etüülamino)tsükloheksanoon (metoksetamiin). |
| --- | --- |

d)

2-(3-metoksüfenüül)-2-(etüülamino)tsükloheksanoon (metoksetamiin).

Artikkel 2

Otsus 2014/688/EL asendatakse, piiramata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud 4-jodo-2,5-dimetoksü-N-(2-metoksübensüül)fenetüülamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetüülamino)tsükloheksüül]metüül]bensamiidi (AH-7921), 3,4-metüleendioksüpürovalerooni (MDPV) ja 2-(3-metoksüfenüül)-2-(etüülamino)tsükloheksanooni (metoksetamiin) suhtes kontrollimeetmete ja kriminaalkaristuste siseriiklikus õiguses kehtestamise tähtajaga, mis on sätestatud otsuse 2014/688/EL artiklis 2.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat otsust kohaldatakse vastavalt aluslepingutele.

Luxembourg, 8. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  ELT L 127, 20.5.2005, lk 32.

1

(2)  Nõukogu 27. novembri 2003. aasta otsus 2003/847/JSK, mis käsitleb uute sünteetiliste narkootikumidega 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 ja TMA-2 seotud kontrollmeetmeid ja kriminaalkaristusi (ELT L 321, 6.12.2003, lk 64).

2

(3)  Euroopa Kohtu 16. aprilli 2015. aasta otsus ühendatud kohtuasjades C-317/13 ja C-679/13, parlament vs nõukogu, EKL: EL:C:2015:223.

3

vs

(4)  Nõukogu 25. septembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/688/EL 4-jodo-2,5-dimetoksü-N-(2-metoksübensüül)fenetüülamiini (25I-NBOMe), 3,4-dikloro-N-[[1-(dimetüülamino)tsükloheksüül]metüül]bensamiidi (AH-7921), 3,4-metüleendioksüpürovalerooni (MDPV) ja 2-(3-metoksüfenüül)-2-(etüülamino)tsükloheksanooni (metoksetamiini) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (ELT L 287, 1.10.2014, lk 22).

4

---

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/43

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/1876,

8. oktoober 2015,

5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) laiendatud teaduskomitee koostas eriistungil otsuse 2005/387/JSK artikli 6 kohase riskihindamisaruande uue psühhoaktiivse aine 5-(2-aminopropüül)indooli kohta ja esitas selle seejärel 16. aprillil 2013 komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) laiendatud teaduskomitee koostas eriistungil otsuse 2005/387/JSK artikli 6 kohase riskihindamisaruande uue psühhoaktiivse aine 5-(2-aminopropüül)indooli kohta ja esitas selle seejärel 16. aprillil 2013 komisjonile ja nõukogule.

| (2) | Aine 5-(2-aminopropüül)indool on sünteetiline indooli derivaat, milles asendaja on indoolituuma fenüüli poolel. Tegemist on ergutava ainega, millel võib olla ka hallutsinogeenne toime. 5-(2-aminopropüül)indooli on leitud peamiselt pulbrina, aga ka tablettidena ja kapslitena. Seda turustatakse internetis ja kanepitooteid ja -tarvikuid müüvates erikauplustes kui väidetavalt teadusuuringutes kasutatavat kemikaali. Seda on avastatud ka proovidest, mis on võetud nn legaalsest uimastist, mis kannab nime „Benzo Fury”, kuid ka ecstasy'ga sarnanevatest tablettidest. |
| --- | --- |

(2)

Aine 5-(2-aminopropüül)indool on sünteetiline indooli derivaat, milles asendaja on indoolituuma fenüüli poolel. Tegemist on ergutava ainega, millel võib olla ka hallutsinogeenne toime. 5-(2-aminopropüül)indooli on leitud peamiselt pulbrina, aga ka tablettidena ja kapslitena. Seda turustatakse internetis ja kanepitooteid ja -tarvikuid müüvates erikauplustes kui väidetavalt teadusuuringutes kasutatavat kemikaali. Seda on avastatud ka proovidest, mis on võetud nn legaalsest uimastist, mis kannab nime „Benzo Fury”, kuid ka ecstasy'ga sarnanevatest tablettidest.

| (3) | Kättesaadav teave ja andmed näitavad, et 5-(2-aminopropüül)indooli äge mürgisus võib tekitada inimestel sellist kahjulikku toimet nagu tahhükardia, hüpertermia, kuid võib ilmneda ka pupillide laienemist, erutust ja värinat. 5-(2-aminopropüül)indoolil võib olla koostoime teiste ainetega, sealhulgas ravimite ja ergutitega, mis mõjutavad monoaminergilist süsteemi. 5-(2-aminopropüül)indooli täpseid füüsilisi nähte on raske kindlaks määrata, sest ei ole avaldatud töid, milles oleks uuritud selle ägedat ja kroonilist mürgisust, selle psühholoogilist toimet, mõju käitumisele või sõltuvuse tekkimise ohtu, ning kättesaadavad andmed ja teave on piiratud. |
| --- | --- |

(3)

Kättesaadav teave ja andmed näitavad, et 5-(2-aminopropüül)indooli äge mürgisus võib tekitada inimestel sellist kahjulikku toimet nagu tahhükardia, hüpertermia, kuid võib ilmneda ka pupillide laienemist, erutust ja värinat. 5-(2-aminopropüül)indoolil võib olla koostoime teiste ainetega, sealhulgas ravimite ja ergutitega, mis mõjutavad monoaminergilist süsteemi. 5-(2-aminopropüül)indooli täpseid füüsilisi nähte on raske kindlaks määrata, sest ei ole avaldatud töid, milles oleks uuritud selle ägedat ja kroonilist mürgisust, selle psühholoogilist toimet, mõju käitumisele või sõltuvuse tekkimise ohtu, ning kättesaadavad andmed ja teave on piiratud.

| (4) | 2012. aasta aprillist augustini registreeriti neljas liikmesriigis 24 surmajuhtumit, mille puhul avastati lahkamisel võetud proovidest kas ainult 5-(2-aminopropüül)indooli või nimetatud ainet koos teiste ainetega. Kõikide surmajuhtumite korral ei ole kindlalt võimalik kindlaks teha 5-(2-aminopropüül)indooli osa surma põhjustamisel, kuid teatavatel juhtudel on seda ainet selgelt nimetatud surma põhjustajaks. Kui see uus psühhoaktiivne aine muutuks laiemalt kättesaadavaks ja seda kasutataks rohkem, oleks sellel rasked tagajärjed inimeste tervisele ja rahvatervisele. Puudub teave 5-(2-aminopropüül)indooli sotsiaalsete ohtude kohta. |
| --- | --- |

(4)

2012. aasta aprillist augustini registreeriti neljas liikmesriigis 24 surmajuhtumit, mille puhul avastati lahkamisel võetud proovidest kas ainult 5-(2-aminopropüül)indooli või nimetatud ainet koos teiste ainetega. Kõikide surmajuhtumite korral ei ole kindlalt võimalik kindlaks teha 5-(2-aminopropüül)indooli osa surma põhjustamisel, kuid teatavatel juhtudel on seda ainet selgelt nimetatud surma põhjustajaks. Kui see uus psühhoaktiivne aine muutuks laiemalt kättesaadavaks ja seda kasutataks rohkem, oleks sellel rasked tagajärjed inimeste tervisele ja rahvatervisele. Puudub teave 5-(2-aminopropüül)indooli sotsiaalsete ohtude kohta.

| (5) | Üheksa Euroopa riiki on teatanud EMCDDAle ja Euroopa Politseiametile (Europol), et nad on avastanud 5-(2-aminopropüül)indooli. 5-(2-aminopropüül)indooli kasutamise kohta ei ole andmeid saadaval, kuid vähesest olemasolevast teabest võib järeldada, et seda võidakse kasutada samasugustes kohtades nagu teisi erguteid: kodus, baarides ja ööklubides või muusikafestivalidel. |
| --- | --- |

(5)

Üheksa Euroopa riiki on teatanud EMCDDAle ja Euroopa Politseiametile (Europol), et nad on avastanud 5-(2-aminopropüül)indooli. 5-(2-aminopropüül)indooli kasutamise kohta ei ole andmeid saadaval, kuid vähesest olemasolevast teabest võib järeldada, et seda võidakse kasutada samasugustes kohtades nagu teisi erguteid: kodus, baarides ja ööklubides või muusikafestivalidel.

| (6) | Puudub teave, et 5-(2-aminopropüül)indooli valmistataks liidus, ka ei ole tõendeid, et selle uue psühhoaktiivse aine tootmise, turustamise või tarnimisega oleks seotud organiseeritud kuritegevus. |
| --- | --- |

(6)

Puudub teave, et 5-(2-aminopropüül)indooli valmistataks liidus, ka ei ole tõendeid, et selle uue psühhoaktiivse aine tootmise, turustamise või tarnimisega oleks seotud organiseeritud kuritegevus.

| (7) | Ainel 5-(2-aminopropüül)indool puudub liidus teadaolev, tõendatud või tunnustatud meditsiiniline väärtus või kasutus, ning sellel uuel psühhoaktiivsel ainel puudub liidusisene müügiluba. Seda ainet kasutatakse analüüsi võrdlusainena ja teadusuuringutes, kuid puuduvad andmed selle kohta, et seda kasutataks muudel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(7)

Ainel 5-(2-aminopropüül)indool puudub liidus teadaolev, tõendatud või tunnustatud meditsiiniline väärtus või kasutus, ning sellel uuel psühhoaktiivsel ainel puudub liidusisene müügiluba. Seda ainet kasutatakse analüüsi võrdlusainena ja teadusuuringutes, kuid puuduvad andmed selle kohta, et seda kasutataks muudel eesmärkidel.

| (8) | Aine 5-(2-aminopropüül)indooli hindamist ei tehta praegu ega ole tehtud ÜRO süsteemi raames, nii nagu see on määratletud otsuses 2005/387/JSK. Kaks liikmesriiki on oma õigusaktidega kehtestanud selle uue psühhoaktiivse aine suhtes kontrollimeetmed vastavuses ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonist tulenevate kohustustega. 5-(2-aminopropüül)indooli kontrollimiseks kohaldavad viis Euroopa riiki oma õigusakte, milles käsitletakse uusi psühhoaktiivseid aineid, ohtlikke kaupu või ravimeid. |
| --- | --- |

(8)

Aine 5-(2-aminopropüül)indooli hindamist ei tehta praegu ega ole tehtud ÜRO süsteemi raames, nii nagu see on määratletud otsuses 2005/387/JSK. Kaks liikmesriiki on oma õigusaktidega kehtestanud selle uue psühhoaktiivse aine suhtes kontrollimeetmed vastavuses ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonist tulenevate kohustustega. 5-(2-aminopropüül)indooli kontrollimiseks kohaldavad viis Euroopa riiki oma õigusakte, milles käsitletakse uusi psühhoaktiivseid aineid, ohtlikke kaupu või ravimeid.

| (9) | Riskihindamisaruandest selgub, et 5-(2-aminopropüül)indooli kohta on vähe teaduslikke tõendeid, ning selles rõhutatakse, et on vaja täiendavaid teadusuuringuid, et teha kindlaks selle aine põhjustatud tervise- ja sotsiaalseid ohte. Kuid kättesaadavad andmed ja teave on piisav alus, et kehtestada Euroopa Liidus 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kontrollimeetmed. Ohu tõttu, mida see endast tervisele kujutab, nagu on näidanud selle avastamine mitme surmajuhtumi puhul, ja selle tõttu, et kasutajad võivad seda tarbida teadmatult, ning samuti 5-(2-aminopropüül)indooli meditsiinilise väärtuse või kasutuse puudumise tõttu tuleks 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kehtestada kogu liidus kontrollimeetmed. |
| --- | --- |

(9)

Riskihindamisaruandest selgub, et 5-(2-aminopropüül)indooli kohta on vähe teaduslikke tõendeid, ning selles rõhutatakse, et on vaja täiendavaid teadusuuringuid, et teha kindlaks selle aine põhjustatud tervise- ja sotsiaalseid ohte. Kuid kättesaadavad andmed ja teave on piisav alus, et kehtestada Euroopa Liidus 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kontrollimeetmed. Ohu tõttu, mida see endast tervisele kujutab, nagu on näidanud selle avastamine mitme surmajuhtumi puhul, ja selle tõttu, et kasutajad võivad seda tarbida teadmatult, ning samuti 5-(2-aminopropüül)indooli meditsiinilise väärtuse või kasutuse puudumise tõttu tuleks 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kehtestada kogu liidus kontrollimeetmed.

| (10) | Kuna kuus liikmesriiki on juba kehtestanud kontrollimeetmed aine 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes mitut liiki õigusnormidega, aitaks selle aine suhtes kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus vältida takistuste tekkimist piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning kaitsta tarbijaid selle aine tarbimisest tulenevate ohtude eest. |
| --- | --- |

(10)

Kuna kuus liikmesriiki on juba kehtestanud kontrollimeetmed aine 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes mitut liiki õigusnormidega, aitaks selle aine suhtes kontrollimeetmete kehtestamine kogu liidus vältida takistuste tekkimist piiriüleses õiguskaitses ja õigusalases koostöös ning kaitsta tarbijaid selle aine tarbimisest tulenevate ohtude eest.

| (11) | Otsusega 2005/387/JSK antakse nõukogule rakendusvolitused, et võimaldada liidu tasemel kiiresti ja eksperditeadmistele tuginedes reageerida liikmesriikide poolt avastatud ja teada antud uute psühhoaktiivsete ainete esilekerkimisele, kehtestades kogu liidus nimetatud ainete suhtes kontrollimeetmeid. Kuna on täidetud selliste rakendusvolituste teostamiseks vajalikud tingimused ja kord, tuleks võtta vastu rakendusotsus, et kehtestada 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kontrollimeetmed kogu liidus. |
| --- | --- |

(11)

Otsusega 2005/387/JSK antakse nõukogule rakendusvolitused, et võimaldada liidu tasemel kiiresti ja eksperditeadmistele tuginedes reageerida liikmesriikide poolt avastatud ja teada antud uute psühhoaktiivsete ainete esilekerkimisele, kehtestades kogu liidus nimetatud ainete suhtes kontrollimeetmeid. Kuna on täidetud selliste rakendusvolituste teostamiseks vajalikud tingimused ja kord, tuleks võtta vastu rakendusotsus, et kehtestada 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kontrollimeetmed kogu liidus.

| (12) | Käesoleva otsusega asendatakse nõukogu rakendusotsus 2013/496/EL, (2) mille Euroopa Liidu Kohus tühistas 16. aprillil 2015 kohtuasjas C-679/13 (3) tehtud otsusega. Kõnealuses otsuses jättis kohus otsuse 2013/496/EL mõju jõusse kuni seda asendavate uute õigusaktide jõustumiseni. Seetõttu lõpeb otsuse 2013/496/EL mõju käesoleva otsuse jõustumise päeval. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega asendatakse nõukogu rakendusotsus 2013/496/EL, (2) mille Euroopa Liidu Kohus tühistas 16. aprillil 2015 kohtuasjas C-679/13 (3) tehtud otsusega. Kõnealuses otsuses jättis kohus otsuse 2013/496/EL mõju jõusse kuni seda asendavate uute õigusaktide jõustumiseni. Seetõttu lõpeb otsuse 2013/496/EL mõju käesoleva otsuse jõustumise päeval.

| (13) | 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kontrollimeetmete järjepidevuse tagamiseks kogu liidus ei tohiks käesolev otsus piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud kõnealuse uue psühhoaktiivse aine suhtes kontrollimeetmete ja kriminaalkaristuste siseriiklikus õiguses kehtestamise tähtajaga, mis on sätestatud otsuse 2013/496/EL artiklis 2. |
| --- | --- |

(13)

5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kontrollimeetmete järjepidevuse tagamiseks kogu liidus ei tohiks käesolev otsus piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud kõnealuse uue psühhoaktiivse aine suhtes kontrollimeetmete ja kriminaalkaristuste siseriiklikus õiguses kehtestamise tähtajaga, mis on sätestatud otsuse 2013/496/EL artiklis 2.

| (14) | Otsus 2005/387/JSK on Taani jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(14)

Otsus 2005/387/JSK on Taani jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (15) | Otsus 2005/387/JSK on Iirimaa jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(15)

Otsus 2005/387/JSK on Iirimaa jaoks siduv ning seepärast osaleb ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (16) | Otsus 2005/387/JSK ei ole Ühendkuningriigi jaoks siduv ning seepärast ei osale ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(16)

Otsus 2005/387/JSK ei ole Ühendkuningriigi jaoks siduv ning seepärast ei osale ta käesoleva otsuse (millega rakendatakse otsust 2005/387/JSK) vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kogu liidus kehtestatakse kontrollimeetmed uue psühhoaktiivse aine 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes.

Artikkel 2

Otsuse 2013/496/EL mõju lõpeb käesoleva otsuse jõustumise päeval, piiramata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kontrollimeetmete ja kriminaalkaristuste siseriiklikus õiguses kehtestamise tähtajaga, mis on sätestatud otsuse 2013/496/EL artiklis 2.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat otsust kohaldatakse vastavalt aluslepingutele.

Luxembourg, 8. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  ELT L 127, 20.5.2005, lk 32.

1

(2)  Nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta rakendusotsus 2013/496/EL 5-(2-aminopropüül)indooli suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (ELT L 272, 12.10.2013, lk 44).

2

(3)  Euroopa Kohtu 16. aprilli 2015. aasta otsus kohtuasjas C-679/13, parlament vs nõukogu, EKL: EL:C:2015:223.

3

---

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/46

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/1877,

20. aprill 2015,

tariifide kohta, mis S.C. Hidroelectrica S.A. Romania kehtestas ettevõtjatele S.C. Termoelectrica S.A. ja S.C. Electrocentrale Deva S.A. – SA.33475 (12/C)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 2648 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse otsust, millega Euroopa Komisjon algatas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse riigiabi SA.33475 (12/C, ex 12/NN) (1) kohta,

olles kutsunud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklitele ja võttes neid märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 2. augustil 2011 esitas investeerimisfond S.C. Fondul Proprietatea S.A. (edaspidi „kaebuse esitaja”) komisjonile kaebuse seoses sellega, et S.C. Hidroelectrica S.A. (edaspidi „Hidroelectrica”) ostis elektritarnijatelt elektrienergiat väidetavalt turuhinnast kõrgemate hindadega. |
| --- | --- |

(1)

2. augustil 2011 esitas investeerimisfond S.C. Fondul Proprietatea S.A. (edaspidi „kaebuse esitaja”) komisjonile kaebuse seoses sellega, et S.C. Hidroelectrica S.A. (edaspidi „Hidroelectrica”) ostis elektritarnijatelt elektrienergiat väidetavalt turuhinnast kõrgemate hindadega.

| (2) | 25. aprillil 2012 teavitas komisjon Rumeeniat otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses lepingutega, mille alusel Termoelectrica S.A. (edaspidi „Termoelectrica”) ja S.C. Electrocentrale Deva S.A. (edaspidi „Electrocentrale Deva”) tarnisid Hidroelectricale hulgi elektrit, edaspidi „menetluse algatamise otsus”. |
| --- | --- |

(2)

25. aprillil 2012 teavitas komisjon Rumeeniat otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses lepingutega, mille alusel Termoelectrica S.A. (edaspidi „Termoelectrica”) ja S.C. Electrocentrale Deva S.A. (edaspidi „Electrocentrale Deva”) tarnisid Hidroelectricale hulgi elektrit, edaspidi „menetluse algatamise otsus”.

| (3) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus Rumeenia ametiasutusi ja huvitatud isikuid üles esitama märkusi. |
| --- | --- |

(3)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus Rumeenia ametiasutusi ja huvitatud isikuid üles esitama märkusi.

| (4) | 23. juulil 2012 esitasid Rumeenia ametiasutused komisjonile oma esialgsed märkused menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(4)

23. juulil 2012 esitasid Rumeenia ametiasutused komisjonile oma esialgsed märkused menetluse algatamise otsuse kohta.

| (5) | Komisjon sai üksnes Termoelectrica 11. juuni 2012. aasta ja Electrocentrale Deva 12. juuni 2012. aasta esialgsed märkused, mille Rumeenia ametiasutused edastasid komisjonile 26. juulil 2012. Rumeenia ametiasutused edastasid samad esialgsed märkused komisjonile taas 2. augustil 2012. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai üksnes Termoelectrica 11. juuni 2012. aasta ja Electrocentrale Deva 12. juuni 2012. aasta esialgsed märkused, mille Rumeenia ametiasutused edastasid komisjonile 26. juulil 2012. Rumeenia ametiasutused edastasid samad esialgsed märkused komisjonile taas 2. augustil 2012.

| (6) | 12. veebruaril 2013 teavitas komisjon Rumeenia ametiasutusi, et ta ei ole huvitatud isikutelt märkusi saanud. |
| --- | --- |

(6)

12. veebruaril 2013 teavitas komisjon Rumeenia ametiasutusi, et ta ei ole huvitatud isikutelt märkusi saanud.

| (7) | 24. märtsil 2013 kordasid Rumeenia ametiasutused oma esialgset seisukohta seoses kõnealuse juhtumiga. |
| --- | --- |

(7)

24. märtsil 2013 kordasid Rumeenia ametiasutused oma esialgset seisukohta seoses kõnealuse juhtumiga.

| (8) | Komisjon palus oma 29. juuli ja 11. septembri 2013. aasta, 3. märtsi, 6. augusti ja 25. septembri 2014. aasta ning 19. jaanuari 2015. aasta kirjaga Rumeenia ametiasutustelt täiendavat teavet. Rumeenia ametiasutused esitasid täiendavat teavet 11. septembril 2013, 24. märtsil, 14. mail, 3. septembril, 22. septembril, 10. oktoobril ja 21. oktoobril 2014 ning 20. veebruaril 2015. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon palus oma 29. juuli ja 11. septembri 2013. aasta, 3. märtsi, 6. augusti ja 25. septembri 2014. aasta ning 19. jaanuari 2015. aasta kirjaga Rumeenia ametiasutustelt täiendavat teavet. Rumeenia ametiasutused esitasid täiendavat teavet 11. septembril 2013, 24. märtsil, 14. mail, 3. septembril, 22. septembril, 10. oktoobril ja 21. oktoobril 2014 ning 20. veebruaril 2015.

| (9) | 16. aprillil 2015 loobus Rumeenia aluslepingu artikli 342 ning määruse nr 1 (3) artikli 3 alusel õigusest võtta otsus vastu rumeenia keeles ning nõustus, et otsus võetakse vastu inglise keeles. |
| --- | --- |

(9)

16. aprillil 2015 loobus Rumeenia aluslepingu artikli 342 ning määruse nr 1 (3) artikli 3 alusel õigusest võtta otsus vastu rumeenia keeles ning nõustus, et otsus võetakse vastu inglise keeles.

2.   ABIMEETMETE KIRJELDUS

| (10) | Käesolevas jaos kirjeldatakse lepinguosalisi (st Hidroelectrica, Termoelectrica ja Electrocentrale Deva), teisi elektritootjaid, elektriostulepinguid seoses Rumeenia elektrituruga ning mitmeid asjaolusid ja väidetavate abisaajate omavahelisi seoseid. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas jaos kirjeldatakse lepinguosalisi (st Hidroelectrica, Termoelectrica ja Electrocentrale Deva), teisi elektritootjaid, elektriostulepinguid seoses Rumeenia elektrituruga ning mitmeid asjaolusid ja väidetavate abisaajate omavahelisi seoseid.

2.1.   Lepinguosalised

2.1.1.   Hidroelectrica

| (11) | Hidroelectrica asutati 2000. aastal. Hidroelectricale kohaldatakse tavapärast äriühinguõigust. Ettevõtja aktsiakapital on majandus- ja kaubandusministeeriumi kaudu Rumeenia riigi (80,06 %) ning kaebuse esitaja (19,94 %) valduses. Rumeenia riik on esindatud Hidroelectrica aktsionäride üldkoosolekul ja juhatuses. Hidroelectrica põhikirja alusel juhib ja esindab ettevõtte igapäevategevust peadirektor, kes teeb iseseisvalt otsuseid muudes kui aktsionäride üldkoosoleku ja juhatuse pädevuses olevates küsimustes. Tegelikkuses ühendas Hidroelectrica juhatus ülesanded riiklike ametikohtadega (4). |
| --- | --- |

(11)

Hidroelectrica asutati 2000. aastal. Hidroelectricale kohaldatakse tavapärast äriühinguõigust. Ettevõtja aktsiakapital on majandus- ja kaubandusministeeriumi kaudu Rumeenia riigi (80,06 %) ning kaebuse esitaja (19,94 %) valduses. Rumeenia riik on esindatud Hidroelectrica aktsionäride üldkoosolekul ja juhatuses. Hidroelectrica põhikirja alusel juhib ja esindab ettevõtte igapäevategevust peadirektor, kes teeb iseseisvalt otsuseid muudes kui aktsionäride üldkoosoleku ja juhatuse pädevuses olevates küsimustes. Tegelikkuses ühendas Hidroelectrica juhatus ülesanded riiklike ametikohtadega (4).

| (12) | Hidroelectrica on Rumeenia peamine elektritootja, aastase tootmisvõimsusega ligikaudu 17,5 TWh tavapärasel hüdroloogilisel aastal. Hidroelectrica toodab elektrienergiat tammide abil ja jõevoolu-hüdrojaamades. Toodang on aga varieeruv, sõltudes tugevalt hüdroloogilistest tingimustest: 2009. aastal oli Hidroelectrica toodang 16,4 TWh, 2010. aastal 21,3 TWh ja 2011. aastal 14,7 TWh. 2013. aastal oli Hidroelectrica turuosa 28,24 %, edestades kivisöel põhineva soojusenergia tootjat Complexul Energetic Oltenia, kelle turuosa oli 20,83 %, ning 20,65 % turuosaga tuumaenergiatootjat Nuclearelectrica. Mõlemad ettevõtted kuuluvad riigile. |
| --- | --- |

(12)

Hidroelectrica on Rumeenia peamine elektritootja, aastase tootmisvõimsusega ligikaudu 17,5 TWh tavapärasel hüdroloogilisel aastal. Hidroelectrica toodab elektrienergiat tammide abil ja jõevoolu-hüdrojaamades. Toodang on aga varieeruv, sõltudes tugevalt hüdroloogilistest tingimustest: 2009. aastal oli Hidroelectrica toodang 16,4 TWh, 2010. aastal 21,3 TWh ja 2011. aastal 14,7 TWh. 2013. aastal oli Hidroelectrica turuosa 28,24 %, edestades kivisöel põhineva soojusenergia tootjat Complexul Energetic Oltenia, kelle turuosa oli 20,83 %, ning 20,65 % turuosaga tuumaenergiatootjat Nuclearelectrica. Mõlemad ettevõtted kuuluvad riigile.

| (13) | Hidroelectrica suhtes alustati maksujõuetusmenetlust 26. juunil 2012, (5) menetlus lõpetati 26. juunil 2013 (6). 25. veebruaril 2014 alustati Hidroelectrica suhtes taas maksujõuetusmenetlust. |
| --- | --- |

(13)

Hidroelectrica suhtes alustati maksujõuetusmenetlust 26. juunil 2012, (5) menetlus lõpetati 26. juunil 2013 (6). 25. veebruaril 2014 alustati Hidroelectrica suhtes taas maksujõuetusmenetlust.

2.1.2.   Abisaajad

| (14) | Tarnijad, kes sõlmisid vaatlusalused lepingud Hidroelectricaga, on Termoelectrica ja Electrocentrale Deva, kaks kivisöel põhineva elektrienergia tootjat, kes on täielikult – otseselt või kaudselt – riigi omandis, ning nende aastane tootmisvõimsus lepingu sõlmimise ajal oli vastavalt 1,7 TW ja 1,3 TW ning turuosa 2009. aastal vastavalt 3 % ja 5 % (7) ja 2011. aastal 1,9 % ja 4,1 % (8). Termoelectrica ja Electrocentrale Deva müüsid elektrit, mis oli toodetud kulukast konkurentsivõimetust kohalikust söest (9). |
| --- | --- |

(14)

Tarnijad, kes sõlmisid vaatlusalused lepingud Hidroelectricaga, on Termoelectrica ja Electrocentrale Deva, kaks kivisöel põhineva elektrienergia tootjat, kes on täielikult – otseselt või kaudselt – riigi omandis, ning nende aastane tootmisvõimsus lepingu sõlmimise ajal oli vastavalt 1,7 TW ja 1,3 TW ning turuosa 2009. aastal vastavalt 3 % ja 5 % (7) ja 2011. aastal 1,9 % ja 4,1 % (8). Termoelectrica ja Electrocentrale Deva müüsid elektrit, mis oli toodetud kulukast konkurentsivõimetust kohalikust söest (9).

| (15) | Electrocentrale Deva oli 2001. aasta detsembrini Termoelectrica alla kuuluv üksus, seejärel ühendati see koos teiste riigi omandis olevate üksustega (CE Craiova, Electrocentrale Bucuresti, CE Rovinari jne) eraldi äriüksuseks. Kuni 27. märtsini 2012 oli Electrocentrale Deva ainus aktsionär Termoelectrica. |
| --- | --- |

(15)

Electrocentrale Deva oli 2001. aasta detsembrini Termoelectrica alla kuuluv üksus, seejärel ühendati see koos teiste riigi omandis olevate üksustega (CE Craiova, Electrocentrale Bucuresti, CE Rovinari jne) eraldi äriüksuseks. Kuni 27. märtsini 2012 oli Electrocentrale Deva ainus aktsionär Termoelectrica.

2.2.   Muu turuteave

| (16) | Elektri tootmisel Rumeenias on ülekaalus riigi kontrolli all olevad ettevõtjad, kelle turuosa on kokku ligikaudu 90 % (10). Kogu elektri puhastoodang Rumeenias oli 2011. aastal 60,38 TWh. Elektritootmisel on suurim osakaal veejõul töötavatel (ligikaudu 28 % kogutoodangust), tuumaenergial põhinevatel (ligikaudu 18 %) ja fossiilkütuseid kasutavatel (ligikaudu 51 %) jõujaamadel (11). |
| --- | --- |

(16)

Elektri tootmisel Rumeenias on ülekaalus riigi kontrolli all olevad ettevõtjad, kelle turuosa on kokku ligikaudu 90 % (10). Kogu elektri puhastoodang Rumeenias oli 2011. aastal 60,38 TWh. Elektritootmisel on suurim osakaal veejõul töötavatel (ligikaudu 28 % kogutoodangust), tuumaenergial põhinevatel (ligikaudu 18 %) ja fossiilkütuseid kasutavatel (ligikaudu 51 %) jõujaamadel (11).

| (17) | Rumeenia turg on seotud eriti Bulgaariaga, kelle netoedastamisvõimsus oli 2009.–2010. aastal 400 MW, ja Ungariga, kelle netoedastamisvõimsus 2009.–2010. aastal oli 500–800 MW. Nimetatud liikmesriikidega loodud ühenduse netovõimsust ei kasutatud sel ajavahemikul ülekoormuse tõttu täielikult ära. Ajavahemikul 2009–2011 olid elektri impordi- ja ekspordivood Rumeeniasse ja Rumeeniast järgmised: i) 2009. aastal imporditi 676 GWh ja eksporditi 3 154 GWh elektrit (ligikaudu 4,8 % elektri kogutoodangust Rumeenias); ii) 2010. aastal imporditi 943 GWh ja eksporditi 3 854 GWh elektrit (ligikaudu 3,4 % elektri kogutoodangust Rumeenias); iii) 2011. aastal imporditi 1 036 GWh ja eksporditi 2 942 GWh elektrit (ligikaudu 2,8 % elektri kogutoodangust Rumeenias). |
| --- | --- |

(17)

Rumeenia turg on seotud eriti Bulgaariaga, kelle netoedastamisvõimsus oli 2009.–2010. aastal 400 MW, ja Ungariga, kelle netoedastamisvõimsus 2009.–2010. aastal oli 500–800 MW. Nimetatud liikmesriikidega loodud ühenduse netovõimsust ei kasutatud sel ajavahemikul ülekoormuse tõttu täielikult ära. Ajavahemikul 2009–2011 olid elektri impordi- ja ekspordivood Rumeeniasse ja Rumeeniast järgmised: i) 2009. aastal imporditi 676 GWh ja eksporditi 3 154 GWh elektrit (ligikaudu 4,8 % elektri kogutoodangust Rumeenias); ii) 2010. aastal imporditi 943 GWh ja eksporditi 3 854 GWh elektrit (ligikaudu 3,4 % elektri kogutoodangust Rumeenias); iii) 2011. aastal imporditi 1 036 GWh ja eksporditi 2 942 GWh elektrit (ligikaudu 2,8 % elektri kogutoodangust Rumeenias).

2.3.   Lepingud

| (18) | Leping Termoelectricaga sõlmiti 30. juulil 2008, (12) leping Electrocentrale Devaga sõlmiti 9. juunil 2009 (käesolevas otsuses edaspidi koos „asjaomased lepingud”) kümneks aastaks. Hidroelectrica kohtuhaldur Euro-Insol lõpetas asjaomased lepingud Hidroelectrica maksejõuetusmenetluse ajal 2012. aasta augustis (13). |
| --- | --- |

(18)

Leping Termoelectricaga sõlmiti 30. juulil 2008, (12) leping Electrocentrale Devaga sõlmiti 9. juunil 2009 (käesolevas otsuses edaspidi koos „asjaomased lepingud”) kümneks aastaks. Hidroelectrica kohtuhaldur Euro-Insol lõpetas asjaomased lepingud Hidroelectrica maksejõuetusmenetluse ajal 2012. aasta augustis (13).

| (19) | Rumeenia majandus- ja kaubandusministeeriumile adresseeritud kirjadega taotlesid Termoelectrica ja Electrocentrale Deva ministeeriumilt heakskiitu asjaomaste lepingute allkirjastamisele, nagu on osutatud põhjendustes 20–22: |
| --- | --- |

(19)

Rumeenia majandus- ja kaubandusministeeriumile adresseeritud kirjadega taotlesid Termoelectrica ja Electrocentrale Deva ministeeriumilt heakskiitu asjaomaste lepingute allkirjastamisele, nagu on osutatud põhjendustes 20–22:

| (20) | 15. juulil 2008 kinnitas Termoelectrica kirjas nr 7323 järgmist: „[...] Termoelectrica SA on analüüsinud mitmeid meetodeid kõnealuse kiireloomulise probleemi lahendamiseks ning ainus variant, millel on väljavaateid kiireks eduks ning mis ei nõua ELi heakskiitu, on järgmine: pikaajalise (10aastase) lepingu allkirjastamine Termoelectrica SA ja Hidroelectrica SA vahel tootmisüksuses nr 4 CET Paroșeni toodetud elektri ostmiseks. Lepingujärgne hind kujutab endast hinda, mille ANRE on CET Paroșenile määranud kindlaks reguleeritud turul ja mis põhineb Termoelectrica SA põhjendatud kuludel; ning pikaajalise (u 10aastase) lepingu allkirjastamine ettevõttega Compania Națională a Huilei Petroșani kivisöe hankimiseks. Termoelectrica SA (SE Paroșeni), aga ka Compania Națională a Huilei (14) jaoks [...] tähendaks see pikaajalist tulevikku neile kahele Jiu orus asuvale ettevõttele”. |
| --- | --- |

(20)

15. juulil 2008 kinnitas Termoelectrica kirjas nr 7323 järgmist: „[...] Termoelectrica SA on analüüsinud mitmeid meetodeid kõnealuse kiireloomulise probleemi lahendamiseks ning ainus variant, millel on väljavaateid kiireks eduks ning mis ei nõua ELi heakskiitu, on järgmine: pikaajalise (10aastase) lepingu allkirjastamine Termoelectrica SA ja Hidroelectrica SA vahel tootmisüksuses nr 4 CET Paroșeni toodetud elektri ostmiseks. Lepingujärgne hind kujutab endast hinda, mille ANRE on CET Paroșenile määranud kindlaks reguleeritud turul ja mis põhineb Termoelectrica SA põhjendatud kuludel; ning pikaajalise (u 10aastase) lepingu allkirjastamine ettevõttega Compania Națională a Huilei Petroșani kivisöe hankimiseks. Termoelectrica SA (SE Paroșeni), aga ka Compania Națională a Huilei (14) jaoks [...] tähendaks see pikaajalist tulevikku neile kahele Jiu orus asuvale ettevõttele”.

| (21) | 27. mail 2009 palus Electrocentrale Deva kirjas nr 10855 järgmist: „[...] Et vältida ettevõtte pankrotistumist ja luua vajalikud tingimused ettevõtte jätkuvaks käitamiseks vajalike investeeringute rahastamiseks ja rakendamiseks, palume teie heakskiitu läbirääkimiste pidamiseks, et sõlmida 10aastane leping Electrocentrale Deva ja Hidroelectrica București vahel, et müüa Hidroelectricale elektrienergiat koguses, mis vastab keskmiselt 150 MW võimsusele, lisaks reguleeritud turule tarnitud kogusele, ning ANRE heakskiidetud hinnaga, mis katab põhjendatud tootmiskulud”. |
| --- | --- |

(21)

27. mail 2009 palus Electrocentrale Deva kirjas nr 10855 järgmist: „[...] Et vältida ettevõtte pankrotistumist ja luua vajalikud tingimused ettevõtte jätkuvaks käitamiseks vajalike investeeringute rahastamiseks ja rakendamiseks, palume teie heakskiitu läbirääkimiste pidamiseks, et sõlmida 10aastane leping Electrocentrale Deva ja Hidroelectrica București vahel, et müüa Hidroelectricale elektrienergiat koguses, mis vastab keskmiselt 150 MW võimsusele, lisaks reguleeritud turule tarnitud kogusele, ning ANRE heakskiidetud hinnaga, mis katab põhjendatud tootmiskulud”.

| (22) | Kõnealused kaks kirja pälvisid Rumeenia majandus- ja kaubandusministeeriumide esindajate heakskiidu ministri ja/või riigisekretäri tasandil. Asjaomastes lepingutes kinnitatakse, et nende sõlmimisel on võetud aluseks kõnealused kirjad. |
| --- | --- |

(22)

Kõnealused kaks kirja pälvisid Rumeenia majandus- ja kaubandusministeeriumide esindajate heakskiidu ministri ja/või riigisekretäri tasandil. Asjaomastes lepingutes kinnitatakse, et nende sõlmimisel on võetud aluseks kõnealused kirjad.

| (23) | Termoelectricaga sõlmitud lepingu puhul ei olnud ei Hidroelectrical ega Termoelectrical võimalust lepingut lõpetada. Electrocentrale Devaga sõlmitud lepingu puhul oli nii Hidroelectrical kui ka Electrocentrale Deval võimalik leping lõpetada järgmistel tingimustel: i) teise lepinguosalise tootmiskvaliteedi kaotus, 5 tööpäeva jooksul kvaliteedi kaotuse kuupäevast; ii) ühe lepinguosalise keeldumine uue lepingu sõlmimisest või olemasoleva lepingu muutmisest, juhul kui selle sõlmimise ajal valitsenud majanduslikud ja tehnilised tingimused on muutunud; iii) muudel juhtudel, mis on sätestatud mis tahes kohaldatavas seaduses või määruses (15). |
| --- | --- |

(23)

Termoelectricaga sõlmitud lepingu puhul ei olnud ei Hidroelectrical ega Termoelectrical võimalust lepingut lõpetada. Electrocentrale Devaga sõlmitud lepingu puhul oli nii Hidroelectrical kui ka Electrocentrale Deval võimalik leping lõpetada järgmistel tingimustel: i) teise lepinguosalise tootmiskvaliteedi kaotus, 5 tööpäeva jooksul kvaliteedi kaotuse kuupäevast; ii) ühe lepinguosalise keeldumine uue lepingu sõlmimisest või olemasoleva lepingu muutmisest, juhul kui selle sõlmimise ajal valitsenud majanduslikud ja tehnilised tingimused on muutunud; iii) muudel juhtudel, mis on sätestatud mis tahes kohaldatavas seaduses või määruses (15).

| (24) | Termoelectricaga sõlmitud lepingu üksikasjad olid järgmised: i) lepingujärgse hinna määrab kindlaks Rumeenia energiasektorit reguleeriv asutus ANRE, võttes aluseks Termoelectrica põhjendatud tootmiskulud; ii) Hidroelectrica ostab igal kuul kogu Paroșeni jõujaama toodetud elektrienergia (16). Lepingu allkirjastamisest kuni selle lõpetamiseni kohtuhalduri poolt muudeti lepingut kaheksa korda (seitsme lisandiga kohandati hindu) (17). |
| --- | --- |

(24)

Termoelectricaga sõlmitud lepingu üksikasjad olid järgmised: i) lepingujärgse hinna määrab kindlaks Rumeenia energiasektorit reguleeriv asutus ANRE, võttes aluseks Termoelectrica põhjendatud tootmiskulud; ii) Hidroelectrica ostab igal kuul kogu Paroșeni jõujaama toodetud elektrienergia (16). Lepingu allkirjastamisest kuni selle lõpetamiseni kohtuhalduri poolt muudeti lepingut kaheksa korda (seitsme lisandiga kohandati hindu) (17).

| (25) | Electrocentrale Devaga sõlmitud lepingu üksikasjad on järgmised: i) lepingujärgse hinna määrab kindlaks ANRE, võttes aluseks Electocentrale Deva põhjendatud tootmiskulud; ii) juhul kui ANRE enam ei reguleeri elektrihindu, peavad hinnaläbirääkimisi lepinguosalised ning hind ei tohi olla madalam kui eelneva aasta lepingujärgne hind; iii) lepinguosalised ei määra trahvi ega muud maksu, juhul kui müüja ei suuda tarnida lepingujärgset kogust elektrit või kui ostja ei suuda maksta lepingujärgset hinda (18). Lepingu allkirjastamisest kuni ajani, mil kohtuhaldur selle lõpetas, muudeti lepingut viis korda (19) (kõik muudatused puudutasid hindade kohandamist). |
| --- | --- |

(25)

Electrocentrale Devaga sõlmitud lepingu üksikasjad on järgmised: i) lepingujärgse hinna määrab kindlaks ANRE, võttes aluseks Electocentrale Deva põhjendatud tootmiskulud; ii) juhul kui ANRE enam ei reguleeri elektrihindu, peavad hinnaläbirääkimisi lepinguosalised ning hind ei tohi olla madalam kui eelneva aasta lepingujärgne hind; iii) lepinguosalised ei määra trahvi ega muud maksu, juhul kui müüja ei suuda tarnida lepingujärgset kogust elektrit või kui ostja ei suuda maksta lepingujärgset hinda (18). Lepingu allkirjastamisest kuni ajani, mil kohtuhaldur selle lõpetas, muudeti lepingut viis korda (19) (kõik muudatused puudutasid hindade kohandamist).

| (26) | Ehkki mõlema lepingu sõnaselgete sätete kohaselt määrab lepingujärgse hinna reeglina ANRE, kohandati hindu praktikas majandus- ja kaubandusministeeriumi eelneval heakskiidul, v.a kolm erandit (20). |
| --- | --- |

(26)

Ehkki mõlema lepingu sõnaselgete sätete kohaselt määrab lepingujärgse hinna reeglina ANRE, kohandati hindu praktikas majandus- ja kaubandusministeeriumi eelneval heakskiidul, v.a kolm erandit (20).

| (27) | Näiteks taotles Hidroelectrica kirja teel (kuupäev loetamatu) majandus- ja kaubandusministeeriumilt heakskiitu hindade kohandamiseks ajavahemikuks 1. augustist 2009 kuni 31. detsembrini 2009„tootmiskulude suurenemise tõttu”. Samas kirjas osutatakse selgesõnaliselt, et „kõnealuse kahe lepingu sõlmimise ja rakendamise eesmärk on müüa konkurentsipõhisel turul teatud kogus kivisöel põhinevat elektrit koos vee jõul toodetud elektriga ning pakkuda neile kahele soojusenergia tootjale lepingut, mida finantsasutused hüpoteegina aktsepteerivad, et saada pikaajalisi laene, mis on vajalikud elektritootmislubade säilitamiseks nõutavate investeeringute tegemiseks”. |
| --- | --- |

(27)

Näiteks taotles Hidroelectrica kirja teel (kuupäev loetamatu) majandus- ja kaubandusministeeriumilt heakskiitu hindade kohandamiseks ajavahemikuks 1. augustist 2009 kuni 31. detsembrini 2009„tootmiskulude suurenemise tõttu”. Samas kirjas osutatakse selgesõnaliselt, et „kõnealuse kahe lepingu sõlmimise ja rakendamise eesmärk on müüa konkurentsipõhisel turul teatud kogus kivisöel põhinevat elektrit koos vee jõul toodetud elektriga ning pakkuda neile kahele soojusenergia tootjale lepingut, mida finantsasutused hüpoteegina aktsepteerivad, et saada pikaajalisi laene, mis on vajalikud elektritootmislubade säilitamiseks nõutavate investeeringute tegemiseks”.

| (28) | Samamoodi taotles Hidroelectrica teise kirjaga majandus- ja kaubandusministeeriumi heakskiitu 2009. aasta hinna 230 RON/MWh säilitamiseks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 31. märtsini 2010, et „saavutada tulu, mis on nõutav selleks, et jätkata kivisöel põhineva elektri tootja ja soojusenergia tootja käimasolevat restruktureerimist [...]”. |
| --- | --- |

(28)

Samamoodi taotles Hidroelectrica teise kirjaga majandus- ja kaubandusministeeriumi heakskiitu 2009. aasta hinna 230 RON/MWh säilitamiseks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2010 kuni 31. märtsini 2010, et „saavutada tulu, mis on nõutav selleks, et jätkata kivisöel põhineva elektri tootja ja soojusenergia tootja käimasolevat restruktureerimist [...]”.

| (29) | Pärast asjaomaste lepingute sõlmimist taotles Hidroelectrica lisaks sellele 2011. aasta kirjaga nr 6547 majandus- ja kaubandusministri heakskiitu 2011. aasta hindade kohandamiseks, et võimaldada Termoelectrical ja Electrocentrale Deval „saada pikaajalisi laene, mis on vajalikud elektritootmislubade säilitamiseks nõutavate investeeringute tegemiseks, ning saada tootja Compania Națională a Huilei restruktureerimiseks vajalikku tulu”. |
| --- | --- |

(29)

Pärast asjaomaste lepingute sõlmimist taotles Hidroelectrica lisaks sellele 2011. aasta kirjaga nr 6547 majandus- ja kaubandusministri heakskiitu 2011. aasta hindade kohandamiseks, et võimaldada Termoelectrical ja Electrocentrale Deval „saada pikaajalisi laene, mis on vajalikud elektritootmislubade säilitamiseks nõutavate investeeringute tegemiseks, ning saada tootja Compania Națională a Huilei restruktureerimiseks vajalikku tulu”.

| (30) | Kõigis neis kirjades nimetatakse selgesõnaliselt, et Hidroelectica taotleb majandus- ja kaubandusministeeriumilt heakskiitu, et „volitada kolme elektritootja juhatusi allkirjastama uusi hindu puudutavaid lisandeid”. |
| --- | --- |

(30)

Kõigis neis kirjades nimetatakse selgesõnaliselt, et Hidroelectica taotleb majandus- ja kaubandusministeeriumilt heakskiitu, et „volitada kolme elektritootja juhatusi allkirjastama uusi hindu puudutavaid lisandeid”.

| (31) | Lisaks viidatakse kõigis hinnakohandusi puudutavates asjaomaste lepingute lisandites Hidroelectrica ettevõttesisestele kirjadele, mille on heaks kiitnud kas majandus- ja kaubandusminister või majandus- ja kaubandusministeeriumi riigisekretär (v.a põhjenduses 26 nimetatud kolm erandit) ning mille põhjal kõnealused hinnakohandused heaks kiideti (21). |
| --- | --- |

(31)

Lisaks viidatakse kõigis hinnakohandusi puudutavates asjaomaste lepingute lisandites Hidroelectrica ettevõttesisestele kirjadele, mille on heaks kiitnud kas majandus- ja kaubandusminister või majandus- ja kaubandusministeeriumi riigisekretär (v.a põhjenduses 26 nimetatud kolm erandit) ning mille põhjal kõnealused hinnakohandused heaks kiideti (21).

| (32) | Ajavahemikul 2009–2011 osteti asjaomaste lepingute raames elektrit järgmistes kogustes ja maksti järgmist keskmist hinda (22): | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Electrocentrale DEVA |
| Kogus (GWh) | 499,8 | 308,6 | 146,4 |
| Ostuhind (RON/MWh) | 230,2 | 234,0 | 234,0 |

(32)

Ajavahemikul 2009–2011 osteti asjaomaste lepingute raames elektrit järgmistes kogustes ja maksti järgmist keskmist hinda (22):

2009

2010

2011

Electrocentrale DEVA

Kogus (GWh)

499,8

308,6

146,4

Ostuhind (RON/MWh)

230,2

234,0

234,0

| | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- |
| Termoelectrica |
| Kogus (GWh) | 900,7 | 804,6 | 648,9 |
| Ostuhind (RON/MWh) | 227,4 | 230,0 | 234,4 |

2009

2010

2011

Termoelectrica

Kogus (GWh)

900,7

804,6

648,9

Ostuhind (RON/MWh)

227,4

230,0

234,4

2.4.   Rumeenia elektriturg

| (33) | Rumeenias kaubeldakse elektrienergiaga peamiselt kahel turul: i) reguleeritud elektriturg, kus elektriga kauplemisel võetakse aluseks reguleeritud tariifid ja tingimused, ning ii) konkurentsipõhine elektriturg, kus elektriga kaubeldakse vabalt, sh kaht põhilist liiki lepingute kaudu: suhteliselt standardsed kahepoolsed lepingud, millega kaubeldakse tsentraliseeritud turul, ning vabalt kokkulepitud kahepoolsed lepingud, nn otselepingute turg. |
| --- | --- |

(33)

Rumeenias kaubeldakse elektrienergiaga peamiselt kahel turul: i) reguleeritud elektriturg, kus elektriga kauplemisel võetakse aluseks reguleeritud tariifid ja tingimused, ning ii) konkurentsipõhine elektriturg, kus elektriga kaubeldakse vabalt, sh kaht põhilist liiki lepingute kaudu: suhteliselt standardsed kahepoolsed lepingud, millega kaubeldakse tsentraliseeritud turul, ning vabalt kokkulepitud kahepoolsed lepingud, nn otselepingute turg.

2.4.1.   Reguleeritud elektriturg

| (34) | Reguleeritud elektriturul tehakse tehinguid müügi-ostu raamlepingute kaudu, mille sõlmivad reguleeritud turul tegutsevad elektritootjad, sh Hidroelectrica, ja viimasena vastutavad tarnijad, kes tagavad elektri tarnimise lõppkasutajale. Vabatarbijad ostavad elektrit reguleeritud tariifidega. Reguleeritud turul määrab ANRE eelnevalt igaks aastaks kindlaks elektritootjate tarnitava elektri hinna ja koguse. Aastateks 2009–2010, kui kõnealuseid lepinguid hakati rakendama, kaubeldi 56–61 % Rumeenias tarbitava elektriga reguleeritud turul. |
| --- | --- |

(34)

Reguleeritud elektriturul tehakse tehinguid müügi-ostu raamlepingute kaudu, mille sõlmivad reguleeritud turul tegutsevad elektritootjad, sh Hidroelectrica, ja viimasena vastutavad tarnijad, kes tagavad elektri tarnimise lõppkasutajale. Vabatarbijad ostavad elektrit reguleeritud tariifidega. Reguleeritud turul määrab ANRE eelnevalt igaks aastaks kindlaks elektritootjate tarnitava elektri hinna ja koguse. Aastateks 2009–2010, kui kõnealuseid lepinguid hakati rakendama, kaubeldi 56–61 % Rumeenias tarbitava elektriga reguleeritud turul.

2.4.2.   Konkurentsipõhine elektriturg

| (35) | Alates 2005. aastast jaguneb Rumeenia konkurentsipõhine elektriturg viieks spetsiifiliseks turuks: i) OPCOMi hallatavad tsentraliseeritud turud; ii) otselepingute turg; iii) kõrvalteenuste turg; iv) reguleerimisturg ja v) eksporditurg. |
| --- | --- |

(35)

Alates 2005. aastast jaguneb Rumeenia konkurentsipõhine elektriturg viieks spetsiifiliseks turuks: i) OPCOMi hallatavad tsentraliseeritud turud; ii) otselepingute turg; iii) kõrvalteenuste turg; iv) reguleerimisturg ja v) eksporditurg.

| (36) | Tsentraliseeritud turge haldab OPCOM. OPCOM loodi 2001. aastal valitsuse otsusega nr 627/2000 piiratud vastutusega äriühinguna ja 100 % ulatuses edastusvõrgu käitaja Transelectrica omanduses oleva tütarettevõtjana. ANRE antud loa alusel kavandati OPCOM elektrienergia hulgikaubanduse platvormiks Rumeenias. OPCOM on ainus elektribörs Rumeenias, toimides paigana, kus elektriga kaubeldakse, ning täites vahendaja rolli. |
| --- | --- |

(36)

Tsentraliseeritud turge haldab OPCOM. OPCOM loodi 2001. aastal valitsuse otsusega nr 627/2000 piiratud vastutusega äriühinguna ja 100 % ulatuses edastusvõrgu käitaja Transelectrica omanduses oleva tütarettevõtjana. ANRE antud loa alusel kavandati OPCOM elektrienergia hulgikaubanduse platvormiks Rumeenias. OPCOM on ainus elektribörs Rumeenias, toimides paigana, kus elektriga kaubeldakse, ning täites vahendaja rolli.

| (37) | OPCOMis on viis turulõiku: i) järgmise päeva turg; ii) päevasisene turg; (23) iii) tsentraliseeritud kahepoolsed turud ehk avaliku enampakkumise teel sõlmitud kahepoolsete lepingute tsentraliseeritud turg OPCOM-PCCB ja pidevate läbirääkimiste teel sõlmitavate kahepoolsete lepingute tsentraliseeritud turg CMBC-CN; iv) roheliste sertifikaatide tsentraliseeritud turg ja v) kasvuhoonegaaside saastekvootide sertifikaatidega kauplemise platvorm. OPCOMi tehingutega alustati alles 2005. aastal ning ainult järgmise päeva turu ja OPCOM-PCCB turulõikudes. |
| --- | --- |

(37)

OPCOMis on viis turulõiku: i) järgmise päeva turg; ii) päevasisene turg; (23) iii) tsentraliseeritud kahepoolsed turud ehk avaliku enampakkumise teel sõlmitud kahepoolsete lepingute tsentraliseeritud turg OPCOM-PCCB ja pidevate läbirääkimiste teel sõlmitavate kahepoolsete lepingute tsentraliseeritud turg CMBC-CN; iv) roheliste sertifikaatide tsentraliseeritud turg ja v) kasvuhoonegaaside saastekvootide sertifikaatidega kauplemise platvorm. OPCOMi tehingutega alustati alles 2005. aastal ning ainult järgmise päeva turu ja OPCOM-PCCB turulõikudes.

| (38) | Asjaomased lepingud sõlmiti Rumeenia otselepingute turul, mis on käesoleva juhtumi puhul käsitletav turulõik. |
| --- | --- |

(38)

Asjaomased lepingud sõlmiti Rumeenia otselepingute turul, mis on käesoleva juhtumi puhul käsitletav turulõik.

2.4.3.   OPCOM-PCCB

| (39) | OPCOM-PCCB turulõigus korraldab OPCOM avalikke enampakkumisi elektri müügiks ja ostuks. Iga tootja/tarnija/tarbija müügi- või ostupakkumised esitatakse turukorraldajale. Igas pakkumises tuleb täpsustada järgmist: i) kas miinimumhind, millega pool müüb elektrit, või maksimumhind, millega ta ostab elektrit, ning ii) raamkokkulepe, mille raames pakkumise teinud pool kavatseb elektrit tarnida/osta. Müügi- ja ostupakkumistes täpsustatakse tarnetingimused, sealhulgas elektri kogus, tarne kestus (minimaalselt üks kuu ja maksimaalselt üks aasta) ning kavandatud raamkokkulepe. Hinna puhul järgitakse parima hinnapakkumise põhimõtet. Aastateks 2009 ja 2010, kui asjaomaseid lepinguid hakati rakendama, müüdi OPCOM-PCCB turul vähem kui 7 % Rumeenias toodetavast elektrist. |
| --- | --- |

(39)

OPCOM-PCCB turulõigus korraldab OPCOM avalikke enampakkumisi elektri müügiks ja ostuks. Iga tootja/tarnija/tarbija müügi- või ostupakkumised esitatakse turukorraldajale. Igas pakkumises tuleb täpsustada järgmist: i) kas miinimumhind, millega pool müüb elektrit, või maksimumhind, millega ta ostab elektrit, ning ii) raamkokkulepe, mille raames pakkumise teinud pool kavatseb elektrit tarnida/osta. Müügi- ja ostupakkumistes täpsustatakse tarnetingimused, sealhulgas elektri kogus, tarne kestus (minimaalselt üks kuu ja maksimaalselt üks aasta) ning kavandatud raamkokkulepe. Hinna puhul järgitakse parima hinnapakkumise põhimõtet. Aastateks 2009 ja 2010, kui asjaomaseid lepinguid hakati rakendama, müüdi OPCOM-PCCB turul vähem kui 7 % Rumeenias toodetavast elektrist.

| (40) | Pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist võttis komisjon vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 102 vastu otsuse, milles leidis, et OPCOMi hallatav energiabörs moodustab asjakohase teenuseturu, millel OPCOMil on valitsev seisund ning mis on otselepingute turust eraldiseisev (24). |
| --- | --- |

(40)

Pärast menetluse algatamise otsuse avaldamist võttis komisjon vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 102 vastu otsuse, milles leidis, et OPCOMi hallatav energiabörs moodustab asjakohase teenuseturu, millel OPCOMil on valitsev seisund ning mis on otselepingute turust eraldiseisev (24).

2.4.4.   Otselepingute turg

| (41) | Otselepingute turg on vaba turg, mida ANRE ei reguleeri. Lepinguosalised peavad kahepoolseid läbirääkimisi koguste, hindade ja muude lepingupunktide üle. See annab lepinguosalistele müügilepingute tingimuste läbirääkimistel suure paindlikkuse. Lepingutingimused on konfidentsiaalsed. |
| --- | --- |

(41)

Otselepingute turg on vaba turg, mida ANRE ei reguleeri. Lepinguosalised peavad kahepoolseid läbirääkimisi koguste, hindade ja muude lepingupunktide üle. See annab lepinguosalistele müügilepingute tingimuste läbirääkimistel suure paindlikkuse. Lepingutingimused on konfidentsiaalsed.

2.4.5.   Asjaomaste lepingutega samaaegselt kehtivate otselepingute lühikirjeldus

| (42) | Komisjon taotles 21. veebruari 2014. aasta kirjaga Rumeenia ametiasutustelt teavet Rumeenia turul sõlmitud kahepoolsete lepingute kohta (mis ei ole asjaomased lepingud), mille kestus ja tarnitav elektrikogus on võrreldavad. Komisjoni taotlus hõlmas kõiki, nii riigi kui ka eraomandis olevaid Rumeenia elektrienergiaettevõtjaid. 14. mail 2014 esitasid Rumeenia ametiasutused nõutud olulised üksikasjad kõigi lepingute kohta, mille olid allkirjastanud elektriostjad, kelle aastane elektritarbimine ületas aastatel 2009–2011 igal aastal 150 GWh (25). |
| --- | --- |

(42)

Komisjon taotles 21. veebruari 2014. aasta kirjaga Rumeenia ametiasutustelt teavet Rumeenia turul sõlmitud kahepoolsete lepingute kohta (mis ei ole asjaomased lepingud), mille kestus ja tarnitav elektrikogus on võrreldavad. Komisjoni taotlus hõlmas kõiki, nii riigi kui ka eraomandis olevaid Rumeenia elektrienergiaettevõtjaid. 14. mail 2014 esitasid Rumeenia ametiasutused nõutud olulised üksikasjad kõigi lepingute kohta, mille olid allkirjastanud elektriostjad, kelle aastane elektritarbimine ületas aastatel 2009–2011 igal aastal 150 GWh (25).

| (43) | Rumeenia ametiasutused rõhutasid, et komisjoni nõutud ad hoc andmekogum hõlmas kõiki lepinguid, mis sõlmiti jaeturul asjaomasel ajavahemikul ja konkurentsitingimustel ning mille sõlmisid muud tarbijad kui kodumajapidamised. Rumeenia ametiasutused esitasid aastaandmed 75 lepingu kohta, mis kehtisid käesolevat juhtumit puudutaval ajavahemikul 2009–2011 kas ühe või mitu aastat. Komisjon mõistab, et Rumeenia ametiasutused esitasid asjakohased andmed kõikide lepingute kohta, mis vastasid komisjoni esitatud kriteeriumidele (võrreldav kestus ja kogus) asjaomasel ajavahemikul 2009–2011. Asjaomased lepingud moodustasid ligikaudu 17 % ajavahemikul 2009–2011 sõlmitud otselepingutega hõlmatud ja Rumeenia tagatud elektri kogumahust. |
| --- | --- |

(43)

Rumeenia ametiasutused rõhutasid, et komisjoni nõutud ad hoc andmekogum hõlmas kõiki lepinguid, mis sõlmiti jaeturul asjaomasel ajavahemikul ja konkurentsitingimustel ning mille sõlmisid muud tarbijad kui kodumajapidamised. Rumeenia ametiasutused esitasid aastaandmed 75 lepingu kohta, mis kehtisid käesolevat juhtumit puudutaval ajavahemikul 2009–2011 kas ühe või mitu aastat. Komisjon mõistab, et Rumeenia ametiasutused esitasid asjakohased andmed kõikide lepingute kohta, mis vastasid komisjoni esitatud kriteeriumidele (võrreldav kestus ja kogus) asjaomasel ajavahemikul 2009–2011. Asjaomased lepingud moodustasid ligikaudu 17 % ajavahemikul 2009–2011 sõlmitud otselepingutega hõlmatud ja Rumeenia tagatud elektri kogumahust.

| (44) | Rumeenia ametiasutuste esitatud andmetes on ära toodud vabaturul elektrienergia jaemüügi puhul makstud kõrgeimad hinnad aastatel 2009–2011: 2009. aastal 266,5 RON/MWh; 2010. aastal 229,96 RON/MWh ja 2011. aastal 232,33 RON/MWh. Iga selline leping puudutas eraldi vaadatuna siiski väiksemaid koguseid kui iga käesolevas otsuses käsitletav asjaomane leping. |
| --- | --- |

(44)

Rumeenia ametiasutuste esitatud andmetes on ära toodud vabaturul elektrienergia jaemüügi puhul makstud kõrgeimad hinnad aastatel 2009–2011: 2009. aastal 266,5 RON/MWh; 2010. aastal 229,96 RON/MWh ja 2011. aastal 232,33 RON/MWh. Iga selline leping puudutas eraldi vaadatuna siiski väiksemaid koguseid kui iga käesolevas otsuses käsitletav asjaomane leping.

| (45) | Muude tarnijate kui Termoelectrica ja Electrocentrale Deva sõlmitud lepinguid puudutava teabe uurimisel selgus, et 2009. aastal, kui käesolevas otsuses käsitletavaid asjaomaseid lepinguid hakati rakendama, ei sõlminud ükski teine tarnija tarnelepingut, mis sarnaneks piisavalt asjaomase kahe lepinguga nii koguse (ligikaudu 900 GWh ja 500 GWh) kui ka kestuse (10 aastat) poolest. Mõttekas võrdlus asjaomaste lepingutega on võimalik ainult siis, kui teised lepingud hõlmavad sama kogust, on sama kestusega ja/või jõustuvad samal ajal. Kuna selliseid täielikult võrreldavaid lepinguid ei olnud, on vajalik lepingute erinevusi arvestav ökonomeetriline analüüs, mille aluspõhimõtted ja tulemused on esitatud põhjendustes 77–80 ja lisas. |
| --- | --- |

(45)

Muude tarnijate kui Termoelectrica ja Electrocentrale Deva sõlmitud lepinguid puudutava teabe uurimisel selgus, et 2009. aastal, kui käesolevas otsuses käsitletavaid asjaomaseid lepinguid hakati rakendama, ei sõlminud ükski teine tarnija tarnelepingut, mis sarnaneks piisavalt asjaomase kahe lepinguga nii koguse (ligikaudu 900 GWh ja 500 GWh) kui ka kestuse (10 aastat) poolest. Mõttekas võrdlus asjaomaste lepingutega on võimalik ainult siis, kui teised lepingud hõlmavad sama kogust, on sama kestusega ja/või jõustuvad samal ajal. Kuna selliseid täielikult võrreldavaid lepinguid ei olnud, on vajalik lepingute erinevusi arvestav ökonomeetriline analüüs, mille aluspõhimõtted ja tulemused on esitatud põhjendustes 77–80 ja lisas.

2.4.6.   Hidroelectrica elektrimüügi lepingud

| (46) | Ajavahemikul 2009–2011 müüs Hidroelectrica ka ligi 60 % oma toodetud elektrist teistele eraostjatele pikaajaliste hulgi- ja jaemüügilepingute kaudu, mida komisjon uurib (26). Nende lepingute kohased Hidroelectrica müügihinnad olid enam kui 40 % madalamad kui hulgiostuhinnad, mida Hidroelectrica Termoelectricale ja Electrocentrale Devale keskmiselt maksis. Näiteks oli selliste lepingute kohaselt kõrgeim elektri müügihind 2009. aastal 159,8 RON/MWh ja 2010. aastal 168 RON/MWh. |
| --- | --- |

(46)

Ajavahemikul 2009–2011 müüs Hidroelectrica ka ligi 60 % oma toodetud elektrist teistele eraostjatele pikaajaliste hulgi- ja jaemüügilepingute kaudu, mida komisjon uurib (26). Nende lepingute kohased Hidroelectrica müügihinnad olid enam kui 40 % madalamad kui hulgiostuhinnad, mida Hidroelectrica Termoelectricale ja Electrocentrale Devale keskmiselt maksis. Näiteks oli selliste lepingute kohaselt kõrgeim elektri müügihind 2009. aastal 159,8 RON/MWh ja 2010. aastal 168 RON/MWh.

| (47) | Hidroelectrica sõlmis väiksemaid koguseid hõlmavaid elektrimüügilepinguid ka teiste lepinguosalistega (27). Selliste jaemüügilepingute kohane kõrgeim müügihind asjaomasel ajavahemikul oli 2009. aastal 185 RON/MWh, 2010. aastal 190 RON/MWh ja 2011. aastal 160 RON/MWh ehk keskmiselt ligikaudu 13 % madalamad kui hulgiostuhinnad, mida Hidroelectrica Termoelectricale ja Electrocentrale Devale maksis. |
| --- | --- |

(47)

Hidroelectrica sõlmis väiksemaid koguseid hõlmavaid elektrimüügilepinguid ka teiste lepinguosalistega (27). Selliste jaemüügilepingute kohane kõrgeim müügihind asjaomasel ajavahemikul oli 2009. aastal 185 RON/MWh, 2010. aastal 190 RON/MWh ja 2011. aastal 160 RON/MWh ehk keskmiselt ligikaudu 13 % madalamad kui hulgiostuhinnad, mida Hidroelectrica Termoelectricale ja Electrocentrale Devale maksis.

2.5.   Asjaolud pärast 2011. aastat ning Termoelectrica, Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroșeni ja CEH vahelised seosed

| (48) | Termoelectrica Paroșeni elektrijaam, kes oli Termoelectricaga sõlmitud lepingu raames ostetud elektrikoguse tegelik tarnija, sai eraldiseisvaks üksuseks ning kanti 11. juulil 2011 Rumeenia kaubandusregistrisse nime all Electrocentrale Paroșeni (28). 22. septembril 2011 võttis Electrocentrale Paroșeni üle kõik Termoelectrica õigused ja kohustused käesolevas otsuses käsitletava lepingu raames Hidroelectricaga. Electrocentrale Paroșeni tarnis Hidroelectricale elektrit 2011. aasta septembris ja oktoobris, ehkki kogused olid väga väikesed. |
| --- | --- |

(48)

Termoelectrica Paroșeni elektrijaam, kes oli Termoelectricaga sõlmitud lepingu raames ostetud elektrikoguse tegelik tarnija, sai eraldiseisvaks üksuseks ning kanti 11. juulil 2011 Rumeenia kaubandusregistrisse nime all Electrocentrale Paroșeni (28). 22. septembril 2011 võttis Electrocentrale Paroșeni üle kõik Termoelectrica õigused ja kohustused käesolevas otsuses käsitletava lepingu raames Hidroelectricaga. Electrocentrale Paroșeni tarnis Hidroelectricale elektrit 2011. aasta septembris ja oktoobris, ehkki kogused olid väga väikesed.

| (49) | Asjaomaste lepingute raames toimuva tarne lõppkuupäeval oli Termoelectrica ikka veel nii Electrocentrale Deva kui ka Electrocentrale Paroșeni ainus aktsionär. |
| --- | --- |

(49)

Asjaomaste lepingute raames toimuva tarne lõppkuupäeval oli Termoelectrica ikka veel nii Electrocentrale Deva kui ka Electrocentrale Paroșeni ainus aktsionär.

| (50) | Erakorralise määrusega nr 84/2011 (29) rakendati Termoelectrica ja riigi vahel võla kapitaliseerimist. Seega kandis Termoelectrica oma aktsiad eri ettevõtetes (Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale București) üle riigile, et maksta oma võlad riigile. Osaluse võõrandamine toimus sõltumatu hindaja koostatud hinnangute alusel. |
| --- | --- |

(50)

Erakorralise määrusega nr 84/2011 (29) rakendati Termoelectrica ja riigi vahel võla kapitaliseerimist. Seega kandis Termoelectrica oma aktsiad eri ettevõtetes (Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale București) üle riigile, et maksta oma võlad riigile. Osaluse võõrandamine toimus sõltumatu hindaja koostatud hinnangute alusel.

| (51) | Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva ühinesid üheks juriidiliseks isikuks Complexul Energetic Hunedoara (CEH), mis on täielikult riigi omandis ja kanti Rumeenia kaubandusregistrisse 1. novembril 2012. CEH võttis üle kõik Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva õigused ja kohustused. 1. augustil 2013 võttis CEH üle ka Societatea Națională a Huilei, riigi omandis olevate ning Termoelectricale ja Electrocentrale Devale kivisütt tarnivate kaevanduste Compania Națională a Huilei eraldunud üksuse. Praegu kvalifitseeruvad kõik kolm ettevõtet CEH filiaalidena, omamata juriidilise isiku staatust. |
| --- | --- |

(51)

Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva ühinesid üheks juriidiliseks isikuks Complexul Energetic Hunedoara (CEH), mis on täielikult riigi omandis ja kanti Rumeenia kaubandusregistrisse 1. novembril 2012. CEH võttis üle kõik Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale Deva õigused ja kohustused. 1. augustil 2013 võttis CEH üle ka Societatea Națională a Huilei, riigi omandis olevate ning Termoelectricale ja Electrocentrale Devale kivisütt tarnivate kaevanduste Compania Națională a Huilei eraldunud üksuse. Praegu kvalifitseeruvad kõik kolm ettevõtet CEH filiaalidena, omamata juriidilise isiku staatust.

| (52) | Termoelectrica on likvideerimisel (30) ning selle varade turuväärtus on ligikaudu 80 miljonit eurot ja likvideerimisväärtus ligikaudu 60,5 miljonit eurot vastavalt 1. oktoobril 2013 avaldatud aruandele. Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale București võlad jäid siiski Termoelectrica kanda. |
| --- | --- |

(52)

Termoelectrica on likvideerimisel (30) ning selle varade turuväärtus on ligikaudu 80 miljonit eurot ja likvideerimisväärtus ligikaudu 60,5 miljonit eurot vastavalt 1. oktoobril 2013 avaldatud aruandele. Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroșeni ja Electrocentrale București võlad jäid siiski Termoelectrica kanda.

| (53) | Termoelectrica ja Electrocentrale Devaga seotud areng pärast 2011. aastat ning mitmed omavahelised seosed, mida on selgitatud põhjendustes 48–52, on selguse huvides näitlikustatud järgmisel joonisel: |
| --- | --- |

(53)

Termoelectrica ja Electrocentrale Devaga seotud areng pärast 2011. aastat ning mitmed omavahelised seosed, mida on selgitatud põhjendustes 48–52, on selguse huvides näitlikustatud järgmisel joonisel:

Image

3.   ALUS AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISEKS

| (54) | Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas elektri ostuhinnad asjaomaste lepingute raames vastasid turutingimustele ning kas nad kujutasid endast riigiabi. Juhul kui tegemist oli riigiabiga, väljendab komisjon kahtlust, kas selline abi on aluslepinguga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(54)

Menetluse algatamise otsuses väljendas komisjon kahtlust, kas elektri ostuhinnad asjaomaste lepingute raames vastasid turutingimustele ning kas nad kujutasid endast riigiabi. Juhul kui tegemist oli riigiabiga, väljendab komisjon kahtlust, kas selline abi on aluslepinguga kokkusobiv.

| (55) | Komisjon võrdles asjaomastes lepingutes sätestatud hindu hindadega, millega elektriga kaubeldi OPCOM-PCCB börsil, ning märkis, et hinnad, millega Hidroelectrica ostis elektrit väidetavatelt abisaajatelt, olid 40–55 % kõrgemad kui valdav elektrihind avatud elektribörsil OPCOM-PCCB. Tundus, et seepärast kandis Hidroelectrica vajalikest suuremaid kulusid, samas kui väidetavatele abisaajatele anti abi, mis suurendas nende tulu, ilma et sellega oleks kavatsetud saavutada mõnd konkreetset ühist huvi pakkuvat eesmärki. Komisjon asus seega esialgsele seisukohale, et väidetavad abisaajad on saanud põhjendamatu eelise asjaomastes lepingutes ja nende muudatustes kunstlikult tõstetud elektrihindade näol. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon võrdles asjaomastes lepingutes sätestatud hindu hindadega, millega elektriga kaubeldi OPCOM-PCCB börsil, ning märkis, et hinnad, millega Hidroelectrica ostis elektrit väidetavatelt abisaajatelt, olid 40–55 % kõrgemad kui valdav elektrihind avatud elektribörsil OPCOM-PCCB. Tundus, et seepärast kandis Hidroelectrica vajalikest suuremaid kulusid, samas kui väidetavatele abisaajatele anti abi, mis suurendas nende tulu, ilma et sellega oleks kavatsetud saavutada mõnd konkreetset ühist huvi pakkuvat eesmärki. Komisjon asus seega esialgsele seisukohale, et väidetavad abisaajad on saanud põhjendamatu eelise asjaomastes lepingutes ja nende muudatustes kunstlikult tõstetud elektrihindade näol.

| (56) | Komisjon jõudis esialgsele järeldusele, et kõnealused elektritariifid olid valikulised, kuna neid kohaldati ainult teatud ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon jõudis esialgsele järeldusele, et kõnealused elektritariifid olid valikulised, kuna neid kohaldati ainult teatud ettevõtjatele.

| (57) | Lisaks jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et soodustariifidega kaasneks riigiga seostatav riiklike vahendite ümberpaigutamine, kuna Hidroelectrica oli Rumeenia riigi kontrolli all (Rumeeniale kuulus 80,06 % ettevõtte aktsiakapitalist). Lisaks viitas komisjon ministri käskkirjale nr 445/2009, mille kohaselt peavad majandus-, kaubandus- ja ettevõtluskeskkonna ministeeriumi esindajad riigi kontrolli all olevate elektrienergiaettevõtete haldusnõukogudes tagama, et alates 31. märtsist 2010 toimub hulgimüügiturule ette nähtud elektrienergiaga kauplemine eranditult OPCOMi kaudu. |
| --- | --- |

(57)

Lisaks jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et soodustariifidega kaasneks riigiga seostatav riiklike vahendite ümberpaigutamine, kuna Hidroelectrica oli Rumeenia riigi kontrolli all (Rumeeniale kuulus 80,06 % ettevõtte aktsiakapitalist). Lisaks viitas komisjon ministri käskkirjale nr 445/2009, mille kohaselt peavad majandus-, kaubandus- ja ettevõtluskeskkonna ministeeriumi esindajad riigi kontrolli all olevate elektrienergiaettevõtete haldusnõukogudes tagama, et alates 31. märtsist 2010 toimub hulgimüügiturule ette nähtud elektrienergiaga kauplemine eranditult OPCOMi kaudu.

| (58) | Seega oli majandus- ja kaubandusministeeriumi esindajatel kontroll või vähemalt valitsev mõju riigi omandis olevate ettevõtete, sealhulgas Hidroelectrica sõlmitavate lepingute üle. See avaldab mõju liidusisesele kaubandusele ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes. |
| --- | --- |

(58)

Seega oli majandus- ja kaubandusministeeriumi esindajatel kontroll või vähemalt valitsev mõju riigi omandis olevate ettevõtete, sealhulgas Hidroelectrica sõlmitavate lepingute üle. See avaldab mõju liidusisesele kaubandusele ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes.

| (59) | Komisjoni esialgne järeldus oli, et kui asjaomaste lepingutega kaasnes riigiabi, siis tuleks antud abi pidada aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamise ja rakendamise keelu kohustuse rikkumiseks. |
| --- | --- |

(59)

Komisjoni esialgne järeldus oli, et kui asjaomaste lepingutega kaasnes riigiabi, siis tuleks antud abi pidada aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamise ja rakendamise keelu kohustuse rikkumiseks.

| (60) | Eelnevat arvesse võttes jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et elektrienergia soodustariifid võivad endast kujutada riigiabi, ning kutsus Rumeeniat üles esitama piisavat teavet kahtluste hajutamiseks. |
| --- | --- |

(60)

Eelnevat arvesse võttes jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et elektrienergia soodustariifid võivad endast kujutada riigiabi, ning kutsus Rumeeniat üles esitama piisavat teavet kahtluste hajutamiseks.

4.   RUMEENIA MÄRKUSED

| (61) | Rumeenia ametiasutused ei esitanud ühtegi märkust selle kohta, kas asjaomaste lepingutega kaasnes riigiabi või mitte. 24. märtsil 2013 esitas Rumeenia tähelepanekud kolmandate isikute märkuste kohta, mis käsitlesid teisi Hidroelectricat puudutavaid juhtumeid, mida komisjon samuti uurib (31). Rumeenia ametiasutused ei väljendanud taas oma arvamust. |
| --- | --- |

(61)

Rumeenia ametiasutused ei esitanud ühtegi märkust selle kohta, kas asjaomaste lepingutega kaasnes riigiabi või mitte. 24. märtsil 2013 esitas Rumeenia tähelepanekud kolmandate isikute märkuste kohta, mis käsitlesid teisi Hidroelectricat puudutavaid juhtumeid, mida komisjon samuti uurib (31). Rumeenia ametiasutused ei väljendanud taas oma arvamust.

| (62) | Ametliku uurimismenetluse raames paluti Rumeenia ametiasutustel põhjendada asjaomaste lepingute sõlmimist majanduslikust aspektist. Rumeenia ei esitanud ühtegi põhjendust. Rumeenia selgitas vaid, et asjaomased lepingud võimaldasid Hidroelectrical paremini hinnata elektrienergia ostuga kaasnevate kulude maksimaalset suurust, kaitstes seda hetketuru hindade volatiilsuse eest. |
| --- | --- |

(62)

Ametliku uurimismenetluse raames paluti Rumeenia ametiasutustel põhjendada asjaomaste lepingute sõlmimist majanduslikust aspektist. Rumeenia ei esitanud ühtegi põhjendust. Rumeenia selgitas vaid, et asjaomased lepingud võimaldasid Hidroelectrical paremini hinnata elektrienergia ostuga kaasnevate kulude maksimaalset suurust, kaitstes seda hetketuru hindade volatiilsuse eest.

| (63) | Lisaks selgitasid Rumeenia ametiasutused ka, et asjaomased lepingud ei ole abilepingud, nagu neid määratletakse Hidroelectrica kohtuhalduri aruandes Hidroelectrica maksujõuetuse põhjuste kohta (32). Selle aruande kohaselt on abilepingud need lepingud, mille Hidroelectrica sõlmis kaitseks tootmiskatkestuste puhul. Seda tüüpi lepingu eesmärk on vältida lepingujärgse tarnimiskohustuse mittetäitmisest põhjustatud mis tahes kahju hüvitamist. |
| --- | --- |

(63)

Lisaks selgitasid Rumeenia ametiasutused ka, et asjaomased lepingud ei ole abilepingud, nagu neid määratletakse Hidroelectrica kohtuhalduri aruandes Hidroelectrica maksujõuetuse põhjuste kohta (32). Selle aruande kohaselt on abilepingud need lepingud, mille Hidroelectrica sõlmis kaitseks tootmiskatkestuste puhul. Seda tüüpi lepingu eesmärk on vältida lepingujärgse tarnimiskohustuse mittetäitmisest põhjustatud mis tahes kahju hüvitamist.

| (64) | Rumeenia ametiasutused selgitasid, (33) miks ANRE ei kehtestanud lepingujärgseid hindu, nagu asjaomastes lepingutes sätestatud, v.a kolmel erandjuhul, mida on nimetatud põhjenduses 28. Selgituseks öeldi, et asjaomaseid lepinguid ei sõlmitud reguleeritud turul ja seega ei kohandanud hinda ANRE. Rumeenia ametiasutused selgitasid ka, et i) algselt esitas ANRE majandus- ja kaubandusministeeriumile ülem- ja alammäära, mille alusel määrati hinnad; ii) selliste määrade kehtestamisel võeti aluseks soojusenergia tootjatele eriomased selged tehnilised parameetrid; iii) pärast seda lõpetas ANRE selle tegevuse, mille võttis samadel põhimõtetel üle majandus- ja kaubandusministeerium. |
| --- | --- |

(64)

Rumeenia ametiasutused selgitasid, (33) miks ANRE ei kehtestanud lepingujärgseid hindu, nagu asjaomastes lepingutes sätestatud, v.a kolmel erandjuhul, mida on nimetatud põhjenduses 28. Selgituseks öeldi, et asjaomaseid lepinguid ei sõlmitud reguleeritud turul ja seega ei kohandanud hinda ANRE. Rumeenia ametiasutused selgitasid ka, et i) algselt esitas ANRE majandus- ja kaubandusministeeriumile ülem- ja alammäära, mille alusel määrati hinnad; ii) selliste määrade kehtestamisel võeti aluseks soojusenergia tootjatele eriomased selged tehnilised parameetrid; iii) pärast seda lõpetas ANRE selle tegevuse, mille võttis samadel põhimõtetel üle majandus- ja kaubandusministeerium.

| (65) | Seoses Termoelectricaga sõlmitud lepinguga kinnitasid Rumeenia ametiasutused, et Hidreoelectrica oli Termoelectrica Paroșeni elektrijaama ainus elektritarbija. Lisaks selgitati, et Hidroelectrica ei ostnud kogu elektrienergia kogust, nagu asjaomase lepingu põhjal algselt hinnati, vaid ostis selle asemel ainult energiakoguse, mida oli vaja hüdroloogiliste tingimuste ennustamatu arengu tõttu tootmises esinevate mis tahes kõikumiste katmiseks. |
| --- | --- |

(65)

Seoses Termoelectricaga sõlmitud lepinguga kinnitasid Rumeenia ametiasutused, et Hidreoelectrica oli Termoelectrica Paroșeni elektrijaama ainus elektritarbija. Lisaks selgitati, et Hidroelectrica ei ostnud kogu elektrienergia kogust, nagu asjaomase lepingu põhjal algselt hinnati, vaid ostis selle asemel ainult energiakoguse, mida oli vaja hüdroloogiliste tingimuste ennustamatu arengu tõttu tootmises esinevate mis tahes kõikumiste katmiseks.

| (66) | Seoses Electrocentrale Devaga sõlmitud lepinguga selgitasid Rumeenia ametiasutused, et asjaomasel ajavahemikul 2009–2011 müüs Electrocentrale Deva elektrienergiat ka muudele klientidele peale Hidroelectrica. Seega näidati, et aastatel 2010 ja 2011 müüs Electrocentrale Deva suuri elektrienergia koguseid (võrreldavaid või isegi suuremaid koguseid) võrreldavate hindadega lisaks Hidroelectricale ka teistele klientidele (34). |
| --- | --- |

(66)

Seoses Electrocentrale Devaga sõlmitud lepinguga selgitasid Rumeenia ametiasutused, et asjaomasel ajavahemikul 2009–2011 müüs Electrocentrale Deva elektrienergiat ka muudele klientidele peale Hidroelectrica. Seega näidati, et aastatel 2010 ja 2011 müüs Electrocentrale Deva suuri elektrienergia koguseid (võrreldavaid või isegi suuremaid koguseid) võrreldavate hindadega lisaks Hidroelectricale ka teistele klientidele (34).

5.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (67) | Nii Termoelectrica kui ka Electrocentrale Deva väitsid oma esialgsetes tähelepanekutes menetluse algatamise otsuse kohta, et lepingujärgsed alghinnad ega järgnevad muudatused hindades ei loonud neile mingit eelist ning et sellised hinnad kehtestas ANRE, võttes arvutuste aluseks nimetatud ettevõtete tootmiskulud. |
| --- | --- |

(67)

Nii Termoelectrica kui ka Electrocentrale Deva väitsid oma esialgsetes tähelepanekutes menetluse algatamise otsuse kohta, et lepingujärgsed alghinnad ega järgnevad muudatused hindades ei loonud neile mingit eelist ning et sellised hinnad kehtestas ANRE, võttes arvutuste aluseks nimetatud ettevõtete tootmiskulud.

| (68) | Lisaks väitis Rumeenia, et lepingujärgsete hindade hilisemad muudatused olid tingitud nafta (35) või kivisöe (36) hinnatõusust. Electrocentrale Deva väitis ka, et elektrienergia hinda mõjutas ligikaudu 70 % ulatuses kivisöe hind. |
| --- | --- |

(68)

Lisaks väitis Rumeenia, et lepingujärgsete hindade hilisemad muudatused olid tingitud nafta (35) või kivisöe (36) hinnatõusust. Electrocentrale Deva väitis ka, et elektrienergia hinda mõjutas ligikaudu 70 % ulatuses kivisöe hind.

6.   HINNANG

| (69) | Käesolevas otsuses hindab komisjon, kas Termoelectrica ja Electrocentrale Deva said riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, vt põhjendus 101, ja kui said, siis kas selline abi on kokkusobiv siseturuga, vt põhjendused 102–105. |
| --- | --- |

(69)

Käesolevas otsuses hindab komisjon, kas Termoelectrica ja Electrocentrale Deva said riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, vt põhjendus 101, ja kui said, siis kas selline abi on kokkusobiv siseturuga, vt põhjendused 102–105.

6.1.   Riigiabi olemasolu

| (70) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatakse, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi vahenditest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ning kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, on siseturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(70)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatakse, et igasugune liikmesriigi poolt või riigi vahenditest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ning kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust, on siseturuga kokkusobimatu.

| (71) | Aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed ja seega kvalifitseerub meede riigiabiks juhul, kui kõik tingimused on üheaegselt täidetud. |
| --- | --- |

(71)

Aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on kumulatiivsed ja seega kvalifitseerub meede riigiabiks juhul, kui kõik tingimused on üheaegselt täidetud.

6.1.1.   Hinnang majanduslikule eelisele

| (72) | Et aluslepingu artikli 107 lõike 1 alusel kindlaks määrata, kas Termoelectricale ja Electrocentrale Devale anti asjaomaste lepingute sõlmimise ja rakendamisega majanduslik eelis, mis muidu turutingimustel ei oleks kättesaadav olnud, tuleb kindlaks teha, millised olid Rumeenias sarnaste tehingute hinnad turutingimustel aastatel 2009–2011. |
| --- | --- |

(72)

Et aluslepingu artikli 107 lõike 1 alusel kindlaks määrata, kas Termoelectricale ja Electrocentrale Devale anti asjaomaste lepingute sõlmimise ja rakendamisega majanduslik eelis, mis muidu turutingimustel ei oleks kättesaadav olnud, tuleb kindlaks teha, millised olid Rumeenias sarnaste tehingute hinnad turutingimustel aastatel 2009–2011.

| (73) | Selles suhtes on uurimine näidanud, vastupidiselt menetluse algatamise otsuses esitatud esialgsele seisukohale, et OPCOM-PCCBs sõlmitud elektritarnelepingute tingimused ja kestus ei sarnane piisavalt asjaomaste lepingute omadega, eriti kestuse ja eriotstarbeliste, kahepoolselt kokkulepitud tingimuste poolest (põhjendused 18, 23–25, 39 ja 40). Hästi toimivatel elektriturgudel, mille likviidsusvõime on piisav ja mille vahendid forvardtehinguteks võimaldavad prognoosida tulevaste tarnete hindu, iseloomustavad hetkehinnad turuhindu hästi ning neid saab kasutada võrdlusalustena konkreetsete lepingute hinnatasemete hindamiseks. Käesoleval juhul, arvestades seda, et 2009. aastal vastati Rumeenias nõudlusele ikka veel suhteliselt suures ulatuses reguleeritud tariifidega, et OPCOMi kauplemisplatvormid olid aastatel 2009–2011 piiratud likviidsusega, ning asjaolu, et OPCOMi hallatavad energiabörsid nimetati asjaomaseks monopolidevastaseks turuks, mille puhul on võimalik turgu valitseva seisundi kuritarvitamine (põhjendused 34–40), on kohane võtta selle hindamisel, kas turuhindadega võrreldes võimaldati majanduslikku eelist, aluseks muud sobilikud võrdlusalused kui OPCOM-PCCB hinnad. |
| --- | --- |

(73)

Selles suhtes on uurimine näidanud, vastupidiselt menetluse algatamise otsuses esitatud esialgsele seisukohale, et OPCOM-PCCBs sõlmitud elektritarnelepingute tingimused ja kestus ei sarnane piisavalt asjaomaste lepingute omadega, eriti kestuse ja eriotstarbeliste, kahepoolselt kokkulepitud tingimuste poolest (põhjendused 18, 23–25, 39 ja 40). Hästi toimivatel elektriturgudel, mille likviidsusvõime on piisav ja mille vahendid forvardtehinguteks võimaldavad prognoosida tulevaste tarnete hindu, iseloomustavad hetkehinnad turuhindu hästi ning neid saab kasutada võrdlusalustena konkreetsete lepingute hinnatasemete hindamiseks. Käesoleval juhul, arvestades seda, et 2009. aastal vastati Rumeenias nõudlusele ikka veel suhteliselt suures ulatuses reguleeritud tariifidega, et OPCOMi kauplemisplatvormid olid aastatel 2009–2011 piiratud likviidsusega, ning asjaolu, et OPCOMi hallatavad energiabörsid nimetati asjaomaseks monopolidevastaseks turuks, mille puhul on võimalik turgu valitseva seisundi kuritarvitamine (põhjendused 34–40), on kohane võtta selle hindamisel, kas turuhindadega võrreldes võimaldati majanduslikku eelist, aluseks muud sobilikud võrdlusalused kui OPCOM-PCCB hinnad.

| (74) | Selles mõttes ei näita muude ostjate kui Hidroelectrica makstavate hindade sarnasus ega Rumeenia ja abisaajate esitatud kulupõhine põhjendus (põhjendused 66–68) siiski piisavalt selgelt, et kõnealused lepingutingimused ja hinnad on turutingimustega kooskõlas. |
| --- | --- |

(74)

Selles mõttes ei näita muude ostjate kui Hidroelectrica makstavate hindade sarnasus ega Rumeenia ja abisaajate esitatud kulupõhine põhjendus (põhjendused 66–68) siiski piisavalt selgelt, et kõnealused lepingutingimused ja hinnad on turutingimustega kooskõlas.

| (75) | Õigupoolest sarnanesid hinnad, mida Hidroelectrica maksis Electrocentrale Devale aastatel 2009–2011, hindadele, mida maksid teised, kas riigi või eraomandis olevad elektrienergia jaotusvõrguettevõtjad, kes ostsid Electrocentrale Devalt elektrienergiat. Kõnealused ostutehingud sõlmiti Electrocentrale Deva ja elektrienergia jaotusvõrguettevõtjate vahel, kes müüsid majapidamistele ja väikeettevõtjatele jaeturul elektrienergiat reguleeritud hindadega ja reguleeritud tingimustel (põhjendus 34). Hidroelectrica ostis hulgimüügiturult elektrienergiat, et seda äritarbijatele ja/või kauplejatele edasi müüa konkurentsiturul, kus hinnad ja kogused ei olnud reguleeritud ning ostjad said keelduda ostmast kallist hinda küsivatelt müüjatelt, nagu Termoelectrica ja Electrocentrale Deva, ning valida odavaima tarnija, sõltumata selle tootmiskuludest. Seega, isegi kui hinnad olid sarnased, ja eeldusel, et Termoelectrica ja Electrocentrale Deva müük reguleeritud turul võimaldas kulude tagasisaamist, ei ole elektrienergia jaotusvõrguettevõtjate Termoelectricale ja Electrocentrale Devale makstud hinnad siiski võrreldavad ja neid ei saa kasutada nõuetekohase võrdlusalusena Hidroelectrica poolt konkurentsipõhisel vabaturul makstud hindade üle otsustamisel. |
| --- | --- |

(75)

Õigupoolest sarnanesid hinnad, mida Hidroelectrica maksis Electrocentrale Devale aastatel 2009–2011, hindadele, mida maksid teised, kas riigi või eraomandis olevad elektrienergia jaotusvõrguettevõtjad, kes ostsid Electrocentrale Devalt elektrienergiat. Kõnealused ostutehingud sõlmiti Electrocentrale Deva ja elektrienergia jaotusvõrguettevõtjate vahel, kes müüsid majapidamistele ja väikeettevõtjatele jaeturul elektrienergiat reguleeritud hindadega ja reguleeritud tingimustel (põhjendus 34). Hidroelectrica ostis hulgimüügiturult elektrienergiat, et seda äritarbijatele ja/või kauplejatele edasi müüa konkurentsiturul, kus hinnad ja kogused ei olnud reguleeritud ning ostjad said keelduda ostmast kallist hinda küsivatelt müüjatelt, nagu Termoelectrica ja Electrocentrale Deva, ning valida odavaima tarnija, sõltumata selle tootmiskuludest. Seega, isegi kui hinnad olid sarnased, ja eeldusel, et Termoelectrica ja Electrocentrale Deva müük reguleeritud turul võimaldas kulude tagasisaamist, ei ole elektrienergia jaotusvõrguettevõtjate Termoelectricale ja Electrocentrale Devale makstud hinnad siiski võrreldavad ja neid ei saa kasutada nõuetekohase võrdlusalusena Hidroelectrica poolt konkurentsipõhisel vabaturul makstud hindade üle otsustamisel.

| (76) | Samamoodi selgitab Termoelectrica ja Electrocentrale Deva ning Rumeenia ametiasutuste tõendina esitatud kulupõhine põhjendus ainult seda, miks hinnad, millega Termoelectrica ja Electrocentrale Deva said ilma kahjudeta müüa, olid kõrged. Põhjenduses ei tõendata, et kõnealused hinnad olid kooskõlas turuhindadega, mis olid kindlaks määratud konkurentsitingimustes, nagu tingimused, mille alusel Hidroelectrica oleks pidanud kõnealused lepingud sõlmima ja rakendama, juhul kui oleks leitud, et asjaomased lepingud ei hõlma riigiabi. |
| --- | --- |

(76)

Samamoodi selgitab Termoelectrica ja Electrocentrale Deva ning Rumeenia ametiasutuste tõendina esitatud kulupõhine põhjendus ainult seda, miks hinnad, millega Termoelectrica ja Electrocentrale Deva said ilma kahjudeta müüa, olid kõrged. Põhjenduses ei tõendata, et kõnealused hinnad olid kooskõlas turuhindadega, mis olid kindlaks määratud konkurentsitingimustes, nagu tingimused, mille alusel Hidroelectrica oleks pidanud kõnealused lepingud sõlmima ja rakendama, juhul kui oleks leitud, et asjaomased lepingud ei hõlma riigiabi.

| (77) | Et kindlaks määrata, kas lepingujärgsed hinnad olid Rumeenia turutingimustega kooskõlas, on kohane neid võrrelda teiste, asjaomaste lepingutega samal ajal vabaturul kehtinud kahepoolsete lepingute tingimustega. Komisjon kasutas Rumeenia ametiasutuste esitatud andmestikku, pidades seda parimaks kättesaadavaks tõendusmaterjaliks Rumeenia turutingimuste kohta (põhjendused 42–45). Nagu viidatakse põhjenduses 45, ei olnud ühegi pikaajalise 2009. aastal sõlmitud või kehtinud lepingu tunnused täpselt samasugused nagu asjaomaste lepingute iseloomulikud tunnused. Seepärast viis komisjon läbi ökonomeetrilise analüüsi, et määratleda hindade võrdlusalus, võttes aluseks elektrienergia lepingud, mis kehtisid kogu asjaomase ajavahemiku vältel samaaegselt asjaomaste lepingutega. Ökonomeetrilise analüüsi üksikasjaline tehniline kirjeldus ja selle tulemused on esitatud lisas. |
| --- | --- |

(77)

Et kindlaks määrata, kas lepingujärgsed hinnad olid Rumeenia turutingimustega kooskõlas, on kohane neid võrrelda teiste, asjaomaste lepingutega samal ajal vabaturul kehtinud kahepoolsete lepingute tingimustega. Komisjon kasutas Rumeenia ametiasutuste esitatud andmestikku, pidades seda parimaks kättesaadavaks tõendusmaterjaliks Rumeenia turutingimuste kohta (põhjendused 42–45). Nagu viidatakse põhjenduses 45, ei olnud ühegi pikaajalise 2009. aastal sõlmitud või kehtinud lepingu tunnused täpselt samasugused nagu asjaomaste lepingute iseloomulikud tunnused. Seepärast viis komisjon läbi ökonomeetrilise analüüsi, et määratleda hindade võrdlusalus, võttes aluseks elektrienergia lepingud, mis kehtisid kogu asjaomase ajavahemiku vältel samaaegselt asjaomaste lepingutega. Ökonomeetrilise analüüsi üksikasjaline tehniline kirjeldus ja selle tulemused on esitatud lisas.

| (78) | Täpse viite puudumisel nn turutingimuste määratlemiseks, et kontrollida, kas asjaomastes lepingutes sätestatud hinnad olid turuhinnast kõrgemad, pandi turuhindade võrdlusalus paika konservatiivsete eelduste põhjal, võttes arvesse olulisi, arvestuslikku turuhinda ületavaid kõrvalekaldeid. Seda konservatiivset lähenemisviisi kasutades võrdles komisjon asjaomastes lepingutes sätestatud hindu turuhindade võrdlusalusega ajavahemikul 2009–2011 aastate kaupa. Võrreldi iga aastat, kuna asjaomaste lepingute järgseid müügihindu tõsteti igal aastal. |
| --- | --- |

(78)

Täpse viite puudumisel nn turutingimuste määratlemiseks, et kontrollida, kas asjaomastes lepingutes sätestatud hinnad olid turuhinnast kõrgemad, pandi turuhindade võrdlusalus paika konservatiivsete eelduste põhjal, võttes arvesse olulisi, arvestuslikku turuhinda ületavaid kõrvalekaldeid. Seda konservatiivset lähenemisviisi kasutades võrdles komisjon asjaomastes lepingutes sätestatud hindu turuhindade võrdlusalusega ajavahemikul 2009–2011 aastate kaupa. Võrreldi iga aastat, kuna asjaomaste lepingute järgseid müügihindu tõsteti igal aastal.

| (79) | Analüüs näitas, et võrdlushindade põhjal ja konservatiivsetel eeldustel ületasid hinnad, mida Termoelectrica Hidroelectricalt nõudis, turuhindu. Kui võtta arvesse asjaolu, et asjaomaste lepingute raames tehtud hulgimüügi tasandi tehinguid võrreldakse jaemüügi tasandil sõlmitud lepingutega, lisades Rumeenia turul kauplejatele keskmiselt 5 % suuruse jaemüügi kasumimarginaali, siis on erinevus turuhindadest järgmine: Termoelectrica küsitud hind oli 2010. aastal 18,8 RON/MWh ja 2011. aastal 19,8 RON/MWh, samas kui turuhind oli 2010. aastal 17,5 RON/MWh ja 2011. aastal 13,9 RON/MWh. |
| --- | --- |

(79)

Analüüs näitas, et võrdlushindade põhjal ja konservatiivsetel eeldustel ületasid hinnad, mida Termoelectrica Hidroelectricalt nõudis, turuhindu. Kui võtta arvesse asjaolu, et asjaomaste lepingute raames tehtud hulgimüügi tasandi tehinguid võrreldakse jaemüügi tasandil sõlmitud lepingutega, lisades Rumeenia turul kauplejatele keskmiselt 5 % suuruse jaemüügi kasumimarginaali, siis on erinevus turuhindadest järgmine: Termoelectrica küsitud hind oli 2010. aastal 18,8 RON/MWh ja 2011. aastal 19,8 RON/MWh, samas kui turuhind oli 2010. aastal 17,5 RON/MWh ja 2011. aastal 13,9 RON/MWh.

| (80) | Ökonomeetriline analüüs on seega esimene viide sellele, et asjaomased lepingud andsid Termoelectricale ja Electrocentrale Devale majandusliku eelise, mida tal turutingimustes ei oleks olnud. Pelgalt asjaolu, et asjaomaste lepingute järgsed hinnad olid hinnangute kohaselt sarnaste lepingute võrdlushindadest kõrgemad, ei ole siiski piisav tõendamaks, et turuosaline ei oleks Hidroelectrica asemel neid lepinguid sõlminud ega neid kehtima jätnud. Võib olla ka objektiivseid põhjuseid, mistõttu ei saa ainuüksi kõrget hinnataset pidada teguriks, mis annab elektrimüüjatele turutingimustega võrreldes majandusliku eelise. Seepärast on vajalik, et turutingimustest kõrgemaid hindu tõendataks täiendavalt ökonomeetrilise analüüsi kaalukate tulemustega. |
| --- | --- |

(80)

Ökonomeetriline analüüs on seega esimene viide sellele, et asjaomased lepingud andsid Termoelectricale ja Electrocentrale Devale majandusliku eelise, mida tal turutingimustes ei oleks olnud. Pelgalt asjaolu, et asjaomaste lepingute järgsed hinnad olid hinnangute kohaselt sarnaste lepingute võrdlushindadest kõrgemad, ei ole siiski piisav tõendamaks, et turuosaline ei oleks Hidroelectrica asemel neid lepinguid sõlminud ega neid kehtima jätnud. Võib olla ka objektiivseid põhjuseid, mistõttu ei saa ainuüksi kõrget hinnataset pidada teguriks, mis annab elektrimüüjatele turutingimustega võrreldes majandusliku eelise. Seepärast on vajalik, et turutingimustest kõrgemaid hindu tõendataks täiendavalt ökonomeetrilise analüüsi kaalukate tulemustega.

| (81) | Sellega seoses on sobilik kindlaks määrata, kas Hidroelectrica käitus viisil, mis on võrreldav eraettevõtja käitumisega sarnases olukorras (turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte) (37). Komisjon hindas seega, kas eraettevõtja oleks sarnases olukorras käitunud asjaomaste lepingute sõlmimisel ja kehtima jätmisel samamoodi nagu Hidroelectrica. Selles kontekstis on asjakohased järgmised, põhjendustes 82–85 kirjeldatud asjaolud, mis puudutavad asjaomaste lepingute sõlmimist ja rakendamist. |
| --- | --- |

(81)

Sellega seoses on sobilik kindlaks määrata, kas Hidroelectrica käitus viisil, mis on võrreldav eraettevõtja käitumisega sarnases olukorras (turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte) (37). Komisjon hindas seega, kas eraettevõtja oleks sarnases olukorras käitunud asjaomaste lepingute sõlmimisel ja kehtima jätmisel samamoodi nagu Hidroelectrica. Selles kontekstis on asjakohased järgmised, põhjendustes 82–85 kirjeldatud asjaolud, mis puudutavad asjaomaste lepingute sõlmimist ja rakendamist.

| (82) | Esiteks olid asjaomaste lepingute sõlmimise kuupäeval Hidroelectricale turul kättesaadavad muud odavamad elektrienergia allikad, nt aastatel 2008–2009 pakkus Nuclearelectrica elektrienergiat hinnaga 153 RON/MWh, samas kui Termoelectrica pakutav hind oli 227 RON/MWh ja Electrocentrale Deva pakutav hind 230 RON/MWh (38). |
| --- | --- |

(82)

Esiteks olid asjaomaste lepingute sõlmimise kuupäeval Hidroelectricale turul kättesaadavad muud odavamad elektrienergia allikad, nt aastatel 2008–2009 pakkus Nuclearelectrica elektrienergiat hinnaga 153 RON/MWh, samas kui Termoelectrica pakutav hind oli 227 RON/MWh ja Electrocentrale Deva pakutav hind 230 RON/MWh (38).

| (83) | Teiseks sai Hidroelectrica Termoelectricalt ja Electrocentrale Devalt ostetud elektrienergiat kolmandatele pooltele müüa ainult kahjumiga. Nagu on näidatud põhjendustes 46 ja 47, olid Hidroelectrica jaemüügihinnad vabaturul tunduvalt madalamad kui kõnealused hulgiostuhinnad ning kõrgeim hind, millega Hidroelectrica müüs elektrienergiat edasi otselepingute turul, oli 2010. aastal 190 RON/MWh, võrreldes Termoelectrica ostuhinnaga 230 RON/MWh ja Electrocentrale Deva ostuhinnaga 234 RON/MWh. Selle tulemusel, võttes arvesse nimetatud hindu, müüs Hidroelectrica iga Termoelectricalt ja Electrocentrale Devalt ostetud megavatt-tunni edasi kahjumiga. |
| --- | --- |

(83)

Teiseks sai Hidroelectrica Termoelectricalt ja Electrocentrale Devalt ostetud elektrienergiat kolmandatele pooltele müüa ainult kahjumiga. Nagu on näidatud põhjendustes 46 ja 47, olid Hidroelectrica jaemüügihinnad vabaturul tunduvalt madalamad kui kõnealused hulgiostuhinnad ning kõrgeim hind, millega Hidroelectrica müüs elektrienergiat edasi otselepingute turul, oli 2010. aastal 190 RON/MWh, võrreldes Termoelectrica ostuhinnaga 230 RON/MWh ja Electrocentrale Deva ostuhinnaga 234 RON/MWh. Selle tulemusel, võttes arvesse nimetatud hindu, müüs Hidroelectrica iga Termoelectricalt ja Electrocentrale Devalt ostetud megavatt-tunni edasi kahjumiga.

| (84) | Selles mõttes ei selgitanud uuring välja, miks Hidroelectrica nõustus ostma Termoelectrica Paroșeni elektrijaama kogu toodangu (põhjendus 24). Kohustus osta 10 aasta jooksul elektrijaama toodangut, olgu see kui suur tahes, viitab jõuliselt asjaolule, et Hidroelectrical ei olnud neid lepinguid tarvis omaenda tarnelepingute kohustuste täitmiseks. Seda kinnitab lisaks ka Rumeenia (põhjendus 63). Vastupidi, vajadust toetada nende kahe ettevõtte ja neid varustavate kivisöekaevanduste kulukat ja konkurentsivõimetut käitamist nimetasid Termoelectrica (põhjenduses 20) ja Electrocentrale Deva (põhjenduses 21) direktorid vastutavale ministrile põhjusena, miks Hidroelectrica peaks asjaomased lepingud sõlmima. |
| --- | --- |

(84)

Selles mõttes ei selgitanud uuring välja, miks Hidroelectrica nõustus ostma Termoelectrica Paroșeni elektrijaama kogu toodangu (põhjendus 24). Kohustus osta 10 aasta jooksul elektrijaama toodangut, olgu see kui suur tahes, viitab jõuliselt asjaolule, et Hidroelectrical ei olnud neid lepinguid tarvis omaenda tarnelepingute kohustuste täitmiseks. Seda kinnitab lisaks ka Rumeenia (põhjendus 63). Vastupidi, vajadust toetada nende kahe ettevõtte ja neid varustavate kivisöekaevanduste kulukat ja konkurentsivõimetut käitamist nimetasid Termoelectrica (põhjenduses 20) ja Electrocentrale Deva (põhjenduses 21) direktorid vastutavale ministrile põhjusena, miks Hidroelectrica peaks asjaomased lepingud sõlmima.

| (85) | Siiski, kui riigi osalusega äriühingud võtavad äritehingute tegemisel arvesse kaalutlusi toetada raskustes ettevõtteid või sektoreid sotsiaal- või majanduspoliitilistel põhjustel, mis ei ole nende ärihuvides, ning teevad selliseid tehinguid tingimustel, mis ei oleks tavalisele turuosalisele vastuvõetavad, siis võib heaks kiidetud tingimustega, käesoleval juhul Hidroelectrica ostuhindadega, kaasneda põhjendamatu majanduslik eelis teis(t)ele pool(t)ele, mis vastab seega ühele ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamise tingimustest. |
| --- | --- |

(85)

Siiski, kui riigi osalusega äriühingud võtavad äritehingute tegemisel arvesse kaalutlusi toetada raskustes ettevõtteid või sektoreid sotsiaal- või majanduspoliitilistel põhjustel, mis ei ole nende ärihuvides, ning teevad selliseid tehinguid tingimustel, mis ei oleks tavalisele turuosalisele vastuvõetavad, siis võib heaks kiidetud tingimustega, käesoleval juhul Hidroelectrica ostuhindadega, kaasneda põhjendamatu majanduslik eelis teis(t)ele pool(t)ele, mis vastab seega ühele ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamise tingimustest.

| (86) | Sellest järeldub, et asjaomaste lepingute sõlmimisel ja jõusse jätmisel ei käitunud Hidroelectrica turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Järelikult tõendab see põhimõte ka kvalitatiivselt ökonomeetrilise analüüsi tulemusi, mis näitasid, et asjaomased lepingud andsid Termoelectricale ja Electrocentrale Devale majandusliku eelise, mis turutingimustes muidu kättesaadav ei oleks. |
| --- | --- |

(86)

Sellest järeldub, et asjaomaste lepingute sõlmimisel ja jõusse jätmisel ei käitunud Hidroelectrica turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana. Järelikult tõendab see põhimõte ka kvalitatiivselt ökonomeetrilise analüüsi tulemusi, mis näitasid, et asjaomased lepingud andsid Termoelectricale ja Electrocentrale Devale majandusliku eelise, mis turutingimustes muidu kättesaadav ei oleks.

| (87) | Rumeenia ametiasutuste esitatud andmed ei käsitlenud asjaomaste lepingutega täpselt sarnaste kogust ja kestust puudutavate tingimustega pikaajalisi lepinguid. Kuna kindel viide nn turutingimuste kindlakstegemiseks puudub, võrdles komisjon Hidroelectrica makstud lepingujärgseid hindu aasta kaupa Rumeenia esitatud pikaajalistes jaemüügilepingutes kehtestatud kõrgeimate hindadega Rumeenias aastatel 2009–2011 (vt põhjendused 42–45). |
| --- | --- |

(87)

Rumeenia ametiasutuste esitatud andmed ei käsitlenud asjaomaste lepingutega täpselt sarnaste kogust ja kestust puudutavate tingimustega pikaajalisi lepinguid. Kuna kindel viide nn turutingimuste kindlakstegemiseks puudub, võrdles komisjon Hidroelectrica makstud lepingujärgseid hindu aasta kaupa Rumeenia esitatud pikaajalistes jaemüügilepingutes kehtestatud kõrgeimate hindadega Rumeenias aastatel 2009–2011 (vt põhjendused 42–45).

| (88) | Võrdlus toetub konservatiivsele eeldusele, et Termoelectrica ja Electrocentrale Deva oleksid võinud asjaomaste Hidroelectricaga sõlmitud lepingute asemel sõlmida mitu lepingut teiste turul olevate ostjatega, kes pakkusid kõige kõrgemaid hindu, ning on väga konservatiivne: selle asemel, et võtta turuhinnaks võrreldavate tehingute keskmine, mediaan või mood, võeti turuhinnaks mitme tehingu, mis ei olnud täielikult võrreldavad, kõige kallim hind. Arvestades ühtluse puudumist tehingute puhul ja võimalike tegurite või anomaaliate olemasolu, mis võib aidata selgitada, miks võeti võrdlusaluseks kõige kõrgema hinnaga tehingute puhul kokkulepitud hinnatase, on see lähenemisviis abisaajale soodus, kuna seda kasutades on võimalik hinnata saadud soodustust tegelikust vähem oluliseks. Hidroelectricale Electrocentrale Deva ja Termoelectrica aastatel 2009–2011 tarnitud elektrienergia koguste kaalutud keskmised hinnad (põhjendus 32) olid järgmised:








  (RON/MWh) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 |
| A) | Electrocentrale DEVA hind |

(88)

Võrdlus toetub konservatiivsele eeldusele, et Termoelectrica ja Electrocentrale Deva oleksid võinud asjaomaste Hidroelectricaga sõlmitud lepingute asemel sõlmida mitu lepingut teiste turul olevate ostjatega, kes pakkusid kõige kõrgemaid hindu, ning on väga konservatiivne: selle asemel, et võtta turuhinnaks võrreldavate tehingute keskmine, mediaan või mood, võeti turuhinnaks mitme tehingu, mis ei olnud täielikult võrreldavad, kõige kallim hind. Arvestades ühtluse puudumist tehingute puhul ja võimalike tegurite või anomaaliate olemasolu, mis võib aidata selgitada, miks võeti võrdlusaluseks kõige kõrgema hinnaga tehingute puhul kokkulepitud hinnatase, on see lähenemisviis abisaajale soodus, kuna seda kasutades on võimalik hinnata saadud soodustust tegelikust vähem oluliseks. Hidroelectricale Electrocentrale Deva ja Termoelectrica aastatel 2009–2011 tarnitud elektrienergia koguste kaalutud keskmised hinnad (põhjendus 32) olid järgmised:

(RON/MWh)

2009

2010

2011

A)

Electrocentrale DEVA hind

230,2

234,0

234,0

| B) | Turuhinna kaalutud keskmine |
| --- | --- |

B)

Turuhinna kaalutud keskmine

241,9

224,2

229,6

A ja B vahe

< 0

9,8

4,4

| (RON/MWh) |
| --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 |
| A) | Termoelectrica hind |

(RON/MWh)

2009

2010

2011

A)

Termoelectrica hind

227,4

230,0

234,4

| B) | Turuhinna kaalutud keskmine |
| --- | --- |

B)

Turuhinna kaalutud keskmine

229,0

213,4

220,1

A ja B vahe

< 0

16,6

14,3

| (89) | Sellistel konservatiivsetel eeldustel võrrelduna on keskmised hinnad, mida Hidroelectrica maksis Termoelectricale ja Electrocentrale Devale, ikkagi kõrgemad kui 2010. ja 2011. aastal makstud kõrgeimad hinnad, mis kinnitab ökonomeetrilise analüüsi tulemusi. Hinnad, mida Termoelectrica Hidroelectricalt küsis, olid 16,6 RON/MWh võrra kõrgemad kui 2010. aasta kõrgeimad hinnad ning 14,3 RON/MWh võrra kõrgemad kui 2011. aasta kõrgeimad hinnad ning hinnad, mida Electrocentrale Deva Hidroelectricalt küsis, olid 9,8 RON/MWh kõrgemad kui 2010. aasta kõrgeimad hinnad ja 4,4 RON/MWh võrra kõrgemad kui 2011. aasta kõrgeimad hinnad. |
| --- | --- |

(89)

Sellistel konservatiivsetel eeldustel võrrelduna on keskmised hinnad, mida Hidroelectrica maksis Termoelectricale ja Electrocentrale Devale, ikkagi kõrgemad kui 2010. ja 2011. aastal makstud kõrgeimad hinnad, mis kinnitab ökonomeetrilise analüüsi tulemusi. Hinnad, mida Termoelectrica Hidroelectricalt küsis, olid 16,6 RON/MWh võrra kõrgemad kui 2010. aasta kõrgeimad hinnad ning 14,3 RON/MWh võrra kõrgemad kui 2011. aasta kõrgeimad hinnad ning hinnad, mida Electrocentrale Deva Hidroelectricalt küsis, olid 9,8 RON/MWh kõrgemad kui 2010. aasta kõrgeimad hinnad ja 4,4 RON/MWh võrra kõrgemad kui 2011. aasta kõrgeimad hinnad.

| (90) | Eelnevat arvesse võttes saab järeldada, et asjaomased lepingud soodustasid Termoelectricat ja Electrocentrale Devat, andes neile majandusliku eelise, mis turutingimustes muidu kättesaadav ei oleks. |
| --- | --- |

(90)

Eelnevat arvesse võttes saab järeldada, et asjaomased lepingud soodustasid Termoelectricat ja Electrocentrale Devat, andes neile majandusliku eelise, mis turutingimustes muidu kättesaadav ei oleks.

| (91) | Seepärast järeldab komisjon, et Hidroelectrica ei käitunud nii, nagu turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks sellises olukorras käitunud, ning andis Termoelectricale ja Electrocentrale Devale lubamatu majandusliku eelise. |
| --- | --- |

(91)

Seepärast järeldab komisjon, et Hidroelectrica ei käitunud nii, nagu turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks sellises olukorras käitunud, ning andis Termoelectricale ja Electrocentrale Devale lubamatu majandusliku eelise.

6.1.2.   Riigi vahendid ja riigiga seostatavus

| (92) | Et meede oleks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, tuleb seda rahastada otseselt või kaudselt riigi vahenditest ja see peab olema seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(92)

Et meede oleks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, tuleb seda rahastada otseselt või kaudselt riigi vahenditest ja see peab olema seostatav riigiga.

| (93) | Nagu nähtub põhjendusest 11, on Hidroelectrica otseselt Rumeenia riigi kontrolli all. Sellest järeldub, et Hidroelectrica saamata jäänud vahendid teevad kokku sama palju kui riigi vahendid, millest Rumeenia ilma jäi. Rumeenia riik määrab ka juhatuse liikmed. Lisaks sellele olid juhatuse liikmetel samaaegselt poliitilised kohustused ministeeriumis, mis kontrollib riigi osalust Hidroelectricas. |
| --- | --- |

(93)

Nagu nähtub põhjendusest 11, on Hidroelectrica otseselt Rumeenia riigi kontrolli all. Sellest järeldub, et Hidroelectrica saamata jäänud vahendid teevad kokku sama palju kui riigi vahendid, millest Rumeenia ilma jäi. Rumeenia riik määrab ka juhatuse liikmed. Lisaks sellele olid juhatuse liikmetel samaaegselt poliitilised kohustused ministeeriumis, mis kontrollib riigi osalust Hidroelectricas.

| (94) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa asjaolu tõttu, et riigil on võimalik kontrollida meetmete jaotamisel osalevaid äriühinguid, automaatselt eeldada, et nende äriühingute tegevus on seostatav riigiga. Euroopa Kohus on selgitanud riigi osalusega äriühingute vara puudutavate otsuste riigiga seostatavuse mõistet otsuses Stardust Marine. Riigi osalusega äriühingu vahendeid tuleb pidada riigi vahenditeks ja neid puudutavat tegevust tuleb pidada riigiga seostatavaks, kui riik on suuteline oma valitseva mõjuga sellise äriühingu üle suunama selle vahendite kasutamist (39). |
| --- | --- |

(94)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei saa asjaolu tõttu, et riigil on võimalik kontrollida meetmete jaotamisel osalevaid äriühinguid, automaatselt eeldada, et nende äriühingute tegevus on seostatav riigiga. Euroopa Kohus on selgitanud riigi osalusega äriühingute vara puudutavate otsuste riigiga seostatavuse mõistet otsuses Stardust Marine. Riigi osalusega äriühingu vahendeid tuleb pidada riigi vahenditeks ja neid puudutavat tegevust tuleb pidada riigiga seostatavaks, kui riik on suuteline oma valitseva mõjuga sellise äriühingu üle suunama selle vahendite kasutamist (39).

| (95) | Euroopa Kohus sätestas näitajad riigiga seostatavuse kindlaksmääramiseks: riigi osalusega äriühingu integreeritus riigiasutuste süsteemi; tema tegevuse laad; äriühingu õiguslik seisund; ametiasutuste teostatava kontrolli intensiivsus ettevõtja juhtimise üle ning kõik muud tegurid, mis osutavad ametiasutuste osalusele meetme vastuvõtmisel või sellele, et nende osalus ei ole ebatõenäoline. Käesoleval juhul tuleb arvesse võtta ka asjaomaste lepingute ulatust, sisu ja tingimusi. |
| --- | --- |

(95)

Euroopa Kohus sätestas näitajad riigiga seostatavuse kindlaksmääramiseks: riigi osalusega äriühingu integreeritus riigiasutuste süsteemi; tema tegevuse laad; äriühingu õiguslik seisund; ametiasutuste teostatava kontrolli intensiivsus ettevõtja juhtimise üle ning kõik muud tegurid, mis osutavad ametiasutuste osalusele meetme vastuvõtmisel või sellele, et nende osalus ei ole ebatõenäoline. Käesoleval juhul tuleb arvesse võtta ka asjaomaste lepingute ulatust, sisu ja tingimusi.

| (96) | Seepärast on vaja uurida, kas Rumeenia ametiasutused osalesid ühel või teisel viisil asjaomaste lepingute sõlmimisel ja kehtivuse säilitamisel ning lepingujärgsete hindade muutmisel. |
| --- | --- |

(96)

Seepärast on vaja uurida, kas Rumeenia ametiasutused osalesid ühel või teisel viisil asjaomaste lepingute sõlmimisel ja kehtivuse säilitamisel ning lepingujärgsete hindade muutmisel.

| (97) | Sealjuures osales majandus- ja kaubandusministeerium aktiivselt otsustusprotsessis, mis puudutas asjaomaste lepingute sõlmimist ja seejärel muudatuste tegemist lepingujärgsetes hindades. Konkreetsemalt andis majandus- ja kaubandusministeerium Termoelectricale ja Electrocentrale Devale heakskiidu asjaomaste lepingute allkirjastamiseks Hidroelectricaga, mis viitab tegelikult sellele, et Rumeenia riigil oli selle üle otsustav mõju (põhjendused 19–22). Seda kinnitab veelgi asjaolu, et Hidroelectrica taotles otseselt Rumeenia majandus- ja kaubandusministeeriumi heakskiitu hindade kohandamiseks (põhjendused 26–31). |
| --- | --- |

(97)

Sealjuures osales majandus- ja kaubandusministeerium aktiivselt otsustusprotsessis, mis puudutas asjaomaste lepingute sõlmimist ja seejärel muudatuste tegemist lepingujärgsetes hindades. Konkreetsemalt andis majandus- ja kaubandusministeerium Termoelectricale ja Electrocentrale Devale heakskiidu asjaomaste lepingute allkirjastamiseks Hidroelectricaga, mis viitab tegelikult sellele, et Rumeenia riigil oli selle üle otsustav mõju (põhjendused 19–22). Seda kinnitab veelgi asjaolu, et Hidroelectrica taotles otseselt Rumeenia majandus- ja kaubandusministeeriumi heakskiitu hindade kohandamiseks (põhjendused 26–31).

| (98) | Seda otsest tõendit kinnitab ka Hidroelectrica ostude negatiivne tulem ning majanduslikult ebaotstarbekas otsus osta Paroșeni elektrijaama kogu toodang (põhjendused 84–85). Tundub, et asjaomaste lepingute sõlmimise motiiv oli kahe teise riigi omandis oleva elektrijaama raske finantsolukord ning sotsiaalsed kaalutlused seoses kivisöe tootmisega (põhjendused 20–21). Lõppkokkuvõttes kuulusid kõik kolm riigiosalusega elektrijaama ja kivisöekaevandused riigile ja vastutus nende eest lasus riigil, kellelt Termoelectrica ja Electrocentrale Deva taotlesid vahendeid oma jooksva tegevuse rahastamiseks. |
| --- | --- |

(98)

Seda otsest tõendit kinnitab ka Hidroelectrica ostude negatiivne tulem ning majanduslikult ebaotstarbekas otsus osta Paroșeni elektrijaama kogu toodang (põhjendused 84–85). Tundub, et asjaomaste lepingute sõlmimise motiiv oli kahe teise riigi omandis oleva elektrijaama raske finantsolukord ning sotsiaalsed kaalutlused seoses kivisöe tootmisega (põhjendused 20–21). Lõppkokkuvõttes kuulusid kõik kolm riigiosalusega elektrijaama ja kivisöekaevandused riigile ja vastutus nende eest lasus riigil, kellelt Termoelectrica ja Electrocentrale Deva taotlesid vahendeid oma jooksva tegevuse rahastamiseks.

| (99) | Eeltoodu kinnitab menetluse algatamise otsuses väljendatud komisjoni esialgset seisukohta, et asjaomased lepingud ja nende rakendamine ei olnud Hidroelectrica ratsionaalsed ja sõltumatud tehinguotsused, vaid Rumeenia riigi valitseva mõju rakendamine. |
| --- | --- |

(99)

Eeltoodu kinnitab menetluse algatamise otsuses väljendatud komisjoni esialgset seisukohta, et asjaomased lepingud ja nende rakendamine ei olnud Hidroelectrica ratsionaalsed ja sõltumatud tehinguotsused, vaid Rumeenia riigi valitseva mõju rakendamine.

| (100) | Seepärast järeldab komisjon, et otsesed tõendid viitavad Rumeenia riigi seostatavusele asjaomaste lepingute sõlmimise ja nende rakendamisega. Lisaks sellele, kui arvestada, et asjaomaste lepingute sõlmimine ja rakendamine tähendas Hidroelectrica kui riigi osalusega äriühingu jaoks vahendite kaotust, järeldab komisjon, et nende meetmete elluviimiseks eraldatakse riigi vahendeid. |
| --- | --- |

(100)

Seepärast järeldab komisjon, et otsesed tõendid viitavad Rumeenia riigi seostatavusele asjaomaste lepingute sõlmimise ja nende rakendamisega. Lisaks sellele, kui arvestada, et asjaomaste lepingute sõlmimine ja rakendamine tähendas Hidroelectrica kui riigi osalusega äriühingu jaoks vahendite kaotust, järeldab komisjon, et nende meetmete elluviimiseks eraldatakse riigi vahendeid.

6.1.3.   Valikulisus

| (101) | Et meede oleks riigiabi, peab see olema konkreetne või valikuline, soodustades ainult teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist. |
| --- | --- |

(101)

Et meede oleks riigiabi, peab see olema konkreetne või valikuline, soodustades ainult teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist.

| (102) | Asjaomased lepingud sõlmiti kahe konkreetse tarnija, Termoelectrica ja Electrocentrale Devaga, ning neile anti põhjendamatu majanduslik eelis. Ükski teine Hidroelectricale elektrienergia tarnija ei saanud kasu asjaomastes lepingutes sätestatud tingimustele sarnastest tingimustest. Ülemäära kõrgetest lepingujärgsetest hindadest tulenevad majanduslikud eelised on seega valikulised. |
| --- | --- |

(102)

Asjaomased lepingud sõlmiti kahe konkreetse tarnija, Termoelectrica ja Electrocentrale Devaga, ning neile anti põhjendamatu majanduslik eelis. Ükski teine Hidroelectricale elektrienergia tarnija ei saanud kasu asjaomastes lepingutes sätestatud tingimustele sarnastest tingimustest. Ülemäära kõrgetest lepingujärgsetest hindadest tulenevad majanduslikud eelised on seega valikulised.

6.1.4.   Konkurentsimoonutus ja mõju kaubandusele

| (103) | Kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses, tuleb järeldada, et abi mõjutab viimati nimetatuid. Eriti eeldatakse konkurentsimoonutust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses niipea, kui riik annab rahalise eelise ettevõtjale liberaliseeritud sektorist, kus on või võib olla konkurents (40). |
| --- | --- |

(103)

Kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses, tuleb järeldada, et abi mõjutab viimati nimetatuid. Eriti eeldatakse konkurentsimoonutust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses niipea, kui riik annab rahalise eelise ettevõtjale liberaliseeritud sektorist, kus on või võib olla konkurents (40).

| (104) | Termoelectrica ja Electrocentrale Deva tegutsevad elektrimüügiturul, mis on konkurentsile avatud (põhjendused 35–38). Sellistele ettevõtjatele antud majanduslik kasu annaks neile eelise konkurentide ees, kellele turutingimustes selliseid hindu ei pakuta. Käesoleva juhtumi puhul oli toetus mõeldud kivisöel põhineva elektrienergia tootmise soodustamiseks, mis moonutaks elektrienergia tootjate vahelist konkurentsi. Lisaks sellele on Rumeenia turg praegu (ja oli asjaolude ilmnemise ajal) seotud teiste liikmesriikidega ja eksportis sinna elektrienergiat (põhjendus 17). |
| --- | --- |

(104)

Termoelectrica ja Electrocentrale Deva tegutsevad elektrimüügiturul, mis on konkurentsile avatud (põhjendused 35–38). Sellistele ettevõtjatele antud majanduslik kasu annaks neile eelise konkurentide ees, kellele turutingimustes selliseid hindu ei pakuta. Käesoleva juhtumi puhul oli toetus mõeldud kivisöel põhineva elektrienergia tootmise soodustamiseks, mis moonutaks elektrienergia tootjate vahelist konkurentsi. Lisaks sellele on Rumeenia turg praegu (ja oli asjaolude ilmnemise ajal) seotud teiste liikmesriikidega ja eksportis sinna elektrienergiat (põhjendus 17).

| (105) | Eelneva valguses järeldab komisjon, et asjaomased lepingud võivad konkurentsi moonutada ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(105)

Eelneva valguses järeldab komisjon, et asjaomased lepingud võivad konkurentsi moonutada ja mõjutada liikmesriikide vahelist kaubandust ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.1.5.   Järeldus riigiabi olemasolu kohta

| (106) | Eelpool põhjendustes 72–105 kirjeldatud argumentide põhjal järeldab komisjon, et mõlemad asjaomased lepingud sisaldavad riigiabi andmist Termoelectricale ja Electrocentrale Devale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Rumeenia ei täitnud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast kohustust mitte rakendada meedet enne, kui komisjon on andnud sellele oma heakskiidu. Riigiabi on seega ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(106)

Eelpool põhjendustes 72–105 kirjeldatud argumentide põhjal järeldab komisjon, et mõlemad asjaomased lepingud sisaldavad riigiabi andmist Termoelectricale ja Electrocentrale Devale ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Rumeenia ei täitnud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohast kohustust mitte rakendada meedet enne, kui komisjon on andnud sellele oma heakskiidu. Riigiabi on seega ebaseaduslik.

6.2.   Abi kokkusobivus siseturuga

| (107) | Kuna meede, mida Rumeenia rakendas Termoelectrica ja Electrocentrale Deva puhul, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb selle kokkusobivust siseturuga hinnata kõnealuse artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite valguses. |
| --- | --- |

(107)

Kuna meede, mida Rumeenia rakendas Termoelectrica ja Electrocentrale Deva puhul, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb selle kokkusobivust siseturuga hinnata kõnealuse artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite valguses.

| (108) | Käesoleval juhul andis riigiabi abisaajatele jooksva tegevustulu, mis ei olnud spetsiaalselt eraldatud ühekski konkreetseks investeeringuks, mis oleks suutnud parandada elektrienergia tootmist või jaotamist. Sellise tegevusabi kokkusobivust siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 2 või 3 tuleb hinnata kitsendavalt, rakendades rangeid tingimusi. Korduv ja pikaajaline tegevusabi kahe aasta jooksul ei tundu olevat vajalik ega aita kaasa ühegi ELile üldist huvi pakkuva selge eesmärgi saavutamisele. Samuti ei ole tõendatud abi proportsionaalsus. Lisaks sellele ja igal juhul on Euroopa Kohtu praktika kohaselt liikmesriigi ülesanne esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud põhjused ja tõendada, et sellise kokkusobivuse tingimused on täidetud (41). |
| --- | --- |

(108)

Käesoleval juhul andis riigiabi abisaajatele jooksva tegevustulu, mis ei olnud spetsiaalselt eraldatud ühekski konkreetseks investeeringuks, mis oleks suutnud parandada elektrienergia tootmist või jaotamist. Sellise tegevusabi kokkusobivust siseturuga vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 2 või 3 tuleb hinnata kitsendavalt, rakendades rangeid tingimusi. Korduv ja pikaajaline tegevusabi kahe aasta jooksul ei tundu olevat vajalik ega aita kaasa ühegi ELile üldist huvi pakkuva selge eesmärgi saavutamisele. Samuti ei ole tõendatud abi proportsionaalsus. Lisaks sellele ja igal juhul on Euroopa Kohtu praktika kohaselt liikmesriigi ülesanne esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud põhjused ja tõendada, et sellise kokkusobivuse tingimused on täidetud (41).

| (109) | Rumeenia ametiasutused ei esitanud võimalikke põhjuseid, miks riigiabi võiks pidada siseturuga kokkusobivaks, ning komisjon ei ole tuvastanud ühtegi kokkusobivuse võimalikku põhjust. |
| --- | --- |

(109)

Rumeenia ametiasutused ei esitanud võimalikke põhjuseid, miks riigiabi võiks pidada siseturuga kokkusobivaks, ning komisjon ei ole tuvastanud ühtegi kokkusobivuse võimalikku põhjust.

| (110) | Eelnevat arvestades leiab komisjon, et asjaomaste lepingute kaudu antud riigiabi ei ole siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(110)

Eelnevat arvestades leiab komisjon, et asjaomaste lepingute kaudu antud riigiabi ei ole siseturuga kokkusobiv.

6.3.   Sissenõudmine

| (111) | ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on komisjon pädev otsustama, et asjaomane liikmesriik peab riigiabi andmise lõpetama või selle andmist muutma, kui komisjon leiab, et abi on siseturuga kokkusobimatu (42). Euroopa Kohus on olnud ka järjepidevalt seisukohal, et riigi kohustus lõpetada abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, kannab eesmärki taastada abi andmise eelne olukord (43). Sellega seoses on Euroopa Kohus kindlaks määranud, et see eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on maksnud tagasi ebaseadusliku abisumma, kaotades seega turul eelise oma konkurentide ees, ning abi andmise eelne olukord on taastatud (44). |
| --- | --- |

(111)

ELi toimimise lepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on komisjon pädev otsustama, et asjaomane liikmesriik peab riigiabi andmise lõpetama või selle andmist muutma, kui komisjon leiab, et abi on siseturuga kokkusobimatu (42). Euroopa Kohus on olnud ka järjepidevalt seisukohal, et riigi kohustus lõpetada abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, kannab eesmärki taastada abi andmise eelne olukord (43). Sellega seoses on Euroopa Kohus kindlaks määranud, et see eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on maksnud tagasi ebaseadusliku abisumma, kaotades seega turul eelise oma konkurentide ees, ning abi andmise eelne olukord on taastatud (44).

| (112) | Kooskõlas kohtupraktikaga sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 punktis 1 (45) järgmist: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...]”. |
| --- | --- |

(112)

Kooskõlas kohtupraktikaga sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 punktis 1 (45) järgmist: „Kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada [...]”.

| (113) | Seega, eeldusel, et kõnealusest riigiabist ei teavitatud komisjoni, rikkudes aluslepingu artiklit 108, ning seda tuleb seetõttu pidada seadusvastaseks, ning eeldusel, et riigiabi on kokkusobimatu ka siseturuga, tuleb abi sisse nõuda, et taastada abi andmise eelne olukord turul. Sissenõudmine peaks puudutama ajavahemikku alates kuupäevast, mil abisaajatele kõnealune eelis anti, st kui riigiabi anti abisaajate käsutusse, kuni tarnete lõppemiseni 2011. aasta lõpus (46) ning tagasinõutavate summade pealt tuleks arvestada intresse kuni abi tegeliku tagastamiseni. |
| --- | --- |

(113)

Seega, eeldusel, et kõnealusest riigiabist ei teavitatud komisjoni, rikkudes aluslepingu artiklit 108, ning seda tuleb seetõttu pidada seadusvastaseks, ning eeldusel, et riigiabi on kokkusobimatu ka siseturuga, tuleb abi sisse nõuda, et taastada abi andmise eelne olukord turul. Sissenõudmine peaks puudutama ajavahemikku alates kuupäevast, mil abisaajatele kõnealune eelis anti, st kui riigiabi anti abisaajate käsutusse, kuni tarnete lõppemiseni 2011. aasta lõpus (46) ning tagasinõutavate summade pealt tuleks arvestada intresse kuni abi tegeliku tagastamiseni.

| (114) | Sissenõutav summa on aasta keskmise hinna, millega Hidroelectrica ostis Termoelectricalt ja Electrocentrale Devalt elektrienergiat, nagu on sätestatud põhjenduses 32, ning nende tarnitud üldkoguse eest igal aastal turul makstud kõrgeima hinna vahe. Nimetatud vahe on esitatud põhjenduses 89. Toetudes lihtsuse huvides hinnaerinevustele 1. jaanuaril 2010 ja 1. jaanuaril 2011 kogu aasta vältel, peab Electrocentrale Deva tagasi maksma 3 656 675 Rumeenia leud ja Termoelectrica 22 619 821 Rumeenia leud. Alternatiivina võivad Rumeenia ametiasutused määrata need summad aasta jooksul (nt iga kuu või iga kahe kuu järel) Hidroelectrica suhtes kohaldatud tegelike hindade alusel. |
| --- | --- |

(114)

Sissenõutav summa on aasta keskmise hinna, millega Hidroelectrica ostis Termoelectricalt ja Electrocentrale Devalt elektrienergiat, nagu on sätestatud põhjenduses 32, ning nende tarnitud üldkoguse eest igal aastal turul makstud kõrgeima hinna vahe. Nimetatud vahe on esitatud põhjenduses 89. Toetudes lihtsuse huvides hinnaerinevustele 1. jaanuaril 2010 ja 1. jaanuaril 2011 kogu aasta vältel, peab Electrocentrale Deva tagasi maksma 3 656 675 Rumeenia leud ja Termoelectrica 22 619 821 Rumeenia leud. Alternatiivina võivad Rumeenia ametiasutused määrata need summad aasta jooksul (nt iga kuu või iga kahe kuu järel) Hidroelectrica suhtes kohaldatud tegelike hindade alusel.

| (115) | Ükskõik kumba meetodit summade arvutamisel kasutada, tuleb summadele lisada intress, võttes aluseks Hidroelectricale tarnitud elektrienergia tegelike igakuiste tarnete ajakava aastatel 2009–2011, arvestades vahet põhjenduses 89 nimetatud turuhindadega. |
| --- | --- |

(115)

Ükskõik kumba meetodit summade arvutamisel kasutada, tuleb summadele lisada intress, võttes aluseks Hidroelectricale tarnitud elektrienergia tegelike igakuiste tarnete ajakava aastatel 2009–2011, arvestades vahet põhjenduses 89 nimetatud turuhindadega.

| (116) | Lisaks sellele on kohane uurida käesoleva juhtumi asjaolude valguses, kas tagasimaksmise kohustust tuleks lisaks Termoelectricale ja Electrocentrale Devale laiendada või üle kanda ühele või enamale õiguslikule isikule õigusliku või majandusliku järjepidevuse alusel, pidades silmas muud ettevõtjat kui Termoelectrica ja Electrocentrale Deva, kellega neil võiks olla majanduslik järjepidevus, juhul kui nad ei ole võimelised täitma tagasimaksmiskohustust. Sellega seoses on ELi kohtupraktikas tuvastatud mitmeid kriteeriume, mida komisjon võib arvesse võtta kas kombineeritult või eraldi, et kindlaks määrata kahe eri ettevõtja vaheline majanduslik järjepidevus (47). |
| --- | --- |

(116)

Lisaks sellele on kohane uurida käesoleva juhtumi asjaolude valguses, kas tagasimaksmise kohustust tuleks lisaks Termoelectricale ja Electrocentrale Devale laiendada või üle kanda ühele või enamale õiguslikule isikule õigusliku või majandusliku järjepidevuse alusel, pidades silmas muud ettevõtjat kui Termoelectrica ja Electrocentrale Deva, kellega neil võiks olla majanduslik järjepidevus, juhul kui nad ei ole võimelised täitma tagasimaksmiskohustust. Sellega seoses on ELi kohtupraktikas tuvastatud mitmeid kriteeriume, mida komisjon võib arvesse võtta kas kombineeritult või eraldi, et kindlaks määrata kahe eri ettevõtja vaheline majanduslik järjepidevus (47).

6.3.1.   Termoelectrica – majanduslik järjepidevus CEHga

| (117) | Nagu põhjenduses 52 kirjeldatakse, on Termoelectrica likvideerimisele kuuluv äriühing. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei ole asjaolu, et äriühing on maksejõuetu ega suuda riigiabi tagasi maksta, põhjus tagastamiskohustusest vabastamiseks. Sellistel juhtudel võib eelneva olukorra taastamine ja konkurentsimoonutuse kõrvaldamine olla põhimõtteliselt saavutatav riigiabi tagastamisega seotud kohustuse kandmisega võlanimekirja (48). Kui riigiasutused ei suuda riigiabi kogusummat sisse nõuda, võib kohustuse võlanimekirja kandmine tähendada tagastamiskohustuse täitmist ainult juhul, kui maksejõuetusmenetluse tulemusel lõpetatakse ettevõtja tegevus lõplikult (49). Juhul kui ebaseaduslikku riigiabi saanud ettevõtja on maksejõuetu ning loodud on äriühing eesmärgiga jätkata üht osa ettevõtja tegevusest, siis võib selline tegevuse jätkamine – ilma et asjaomast abi oleks täies ulatuses tagasi makstud – tingida selle konkurentsimoonutuse edasikestmise, mis tuleneb konkurentsieelisest, mille see ettevõtja sai turul võrreldes oma konkurentidega. Nii võib selline uus äriühing olla kohustatud kõnealuse abi tagasi maksma, kui see eelis tema kasuks edasi kestab (50). Nii oleks see juhul, kui abisaaja oleks tegutseva äriühinguna enne likvideerimist kandnud riigiabi saamisega seotud varad üle tütarettevõtjale, mis loodi eesmärgiga jätkata abisaaja tegevust (majanduslik järjepidevus). Lisaks sellele, kui abisaajast ettevõtja ühineb teise ettevõtjaga, kandes kõik oma õigused ja kohustused üle ühinenud ettevõtjale, kandub viimasele üle ka kohustus riigiabi tagastada (õigusjärgsus). |
| --- | --- |

(117)

Nagu põhjenduses 52 kirjeldatakse, on Termoelectrica likvideerimisele kuuluv äriühing. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei ole asjaolu, et äriühing on maksejõuetu ega suuda riigiabi tagasi maksta, põhjus tagastamiskohustusest vabastamiseks. Sellistel juhtudel võib eelneva olukorra taastamine ja konkurentsimoonutuse kõrvaldamine olla põhimõtteliselt saavutatav riigiabi tagastamisega seotud kohustuse kandmisega võlanimekirja (48). Kui riigiasutused ei suuda riigiabi kogusummat sisse nõuda, võib kohustuse võlanimekirja kandmine tähendada tagastamiskohustuse täitmist ainult juhul, kui maksejõuetusmenetluse tulemusel lõpetatakse ettevõtja tegevus lõplikult (49). Juhul kui ebaseaduslikku riigiabi saanud ettevõtja on maksejõuetu ning loodud on äriühing eesmärgiga jätkata üht osa ettevõtja tegevusest, siis võib selline tegevuse jätkamine – ilma et asjaomast abi oleks täies ulatuses tagasi makstud – tingida selle konkurentsimoonutuse edasikestmise, mis tuleneb konkurentsieelisest, mille see ettevõtja sai turul võrreldes oma konkurentidega. Nii võib selline uus äriühing olla kohustatud kõnealuse abi tagasi maksma, kui see eelis tema kasuks edasi kestab (50). Nii oleks see juhul, kui abisaaja oleks tegutseva äriühinguna enne likvideerimist kandnud riigiabi saamisega seotud varad üle tütarettevõtjale, mis loodi eesmärgiga jätkata abisaaja tegevust (majanduslik järjepidevus). Lisaks sellele, kui abisaajast ettevõtja ühineb teise ettevõtjaga, kandes kõik oma õigused ja kohustused üle ühinenud ettevõtjale, kandub viimasele üle ka kohustus riigiabi tagastada (õigusjärgsus).

| (118) | Praegusel juhul, kui Termoelectrica tegevust soodustanud riigiabi ei ole täies ulatuses tagasi makstud, on vaja uurida, kas Termoelectrica ja teiste äriühingute vahel on majanduslik ja/või õiguslik järjepidevus. |
| --- | --- |

(118)

Praegusel juhul, kui Termoelectrica tegevust soodustanud riigiabi ei ole täies ulatuses tagasi makstud, on vaja uurida, kas Termoelectrica ja teiste äriühingute vahel on majanduslik ja/või õiguslik järjepidevus.

| (119) | Mis puutub majanduslikku järjepidevusse, nagu on sätestatud põhjendustes 48 ja 51, lõi Termoelectrica septembris 2011 tütarettevõtja Electrocentrale Paroșeni, millele ta kandis üle (sama riigikontserni raames) elektrijaama, mis tegelikult tarnis Termoelectricaga sõlmitud lepingus sätestatud elektrienergia koguse (põhjendused 48–65), kaasa arvatud kõik Termoelectrica õigused ja kohustused, mis tulenesid sellest lepingust, ning mis jätkas selle lepingu raames elektrienergia müüki Hidroelectricale kuni oktoobrini 2011 (kuni see ühendati CEHga). Seepärast võttis Electrocentrale Paroșeni üle oma emaettevõtja Termoelectrica tegevuse, mis sai kasu riigiabist, ja jätkas seda. Seepärast tuleks teda pidada Termoelectrica majanduslikuks õigusjärglaseks. |
| --- | --- |

(119)

Mis puutub majanduslikku järjepidevusse, nagu on sätestatud põhjendustes 48 ja 51, lõi Termoelectrica septembris 2011 tütarettevõtja Electrocentrale Paroșeni, millele ta kandis üle (sama riigikontserni raames) elektrijaama, mis tegelikult tarnis Termoelectricaga sõlmitud lepingus sätestatud elektrienergia koguse (põhjendused 48–65), kaasa arvatud kõik Termoelectrica õigused ja kohustused, mis tulenesid sellest lepingust, ning mis jätkas selle lepingu raames elektrienergia müüki Hidroelectricale kuni oktoobrini 2011 (kuni see ühendati CEHga). Seepärast võttis Electrocentrale Paroșeni üle oma emaettevõtja Termoelectrica tegevuse, mis sai kasu riigiabist, ja jätkas seda. Seepärast tuleks teda pidada Termoelectrica majanduslikuks õigusjärglaseks.

| (120) | 2012. aasta novembris ühendati Electrocentrale Paroșeni Electrocentrale Devaga uueks äriühinguks CEH. Ühinemisega võttis CEH üle kõik Electrocentrale Paroșeni õigused ja kohustused ning Electrocentrale Paroșeni kui eraldiseisev juriidiline isik kaotati. Järelikult on ühelt poolt Electrocentrale Paroșeni, kes võttis üle tegevuse, mida riigiabi soodustas, ja teiselt poolt CEH vahel, kellega ettevõtja ühendati 1. novembril 2012 ja kes võttis üle kõik tema õigused ja kohustused, õiguslik järjepidevus. |
| --- | --- |

(120)

2012. aasta novembris ühendati Electrocentrale Paroșeni Electrocentrale Devaga uueks äriühinguks CEH. Ühinemisega võttis CEH üle kõik Electrocentrale Paroșeni õigused ja kohustused ning Electrocentrale Paroșeni kui eraldiseisev juriidiline isik kaotati. Järelikult on ühelt poolt Electrocentrale Paroșeni, kes võttis üle tegevuse, mida riigiabi soodustas, ja teiselt poolt CEH vahel, kellega ettevõtja ühendati 1. novembril 2012 ja kes võttis üle kõik tema õigused ja kohustused, õiguslik järjepidevus.

| (121) | Termoelectricale antud riigiabi tagastamise kohustust tuleks seega laiendada CEH-le. |
| --- | --- |

(121)

Termoelectricale antud riigiabi tagastamise kohustust tuleks seega laiendada CEH-le.

6.3.2.   Electrocentrale Deva – majanduslik järjepidevus CEH-ga

| (122) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 51, ei eksisteeri Electrocentrale Deva, kes sai sõltumatu juriidilise isikuna täielikult riigiabist kasu, ehkki ta oli Termoelectrica kontrolli all, enam sõltumatu äriüksusena. Sellest hoolimata on ühelt poolt Electrocentrale Deva, juriidilise isiku, kelle tegevust riigiabi soodustas, ja teiselt poolt CEH vahel, kellega ta ühendati 1. novembril 2012 ja kes võttis üle kõik tema õigused ja kohustused, õiguslik järjepidevus. |
| --- | --- |

(122)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 51, ei eksisteeri Electrocentrale Deva, kes sai sõltumatu juriidilise isikuna täielikult riigiabist kasu, ehkki ta oli Termoelectrica kontrolli all, enam sõltumatu äriüksusena. Sellest hoolimata on ühelt poolt Electrocentrale Deva, juriidilise isiku, kelle tegevust riigiabi soodustas, ja teiselt poolt CEH vahel, kellega ta ühendati 1. novembril 2012 ja kes võttis üle kõik tema õigused ja kohustused, õiguslik järjepidevus.

| (123) | Lisaks viitavad mitmed asjaolud majanduslikule järjepidevusele Electrocentrale Deva ja CEH vahel, näiteks i) seoses Electrocentrale Deva ja Electrocentrale Paroșeni ühinemisega võttis uus äriühing CEH mõlemad ettevõtjad koos nende tegevusega seotud vara ja töötajatega üle 2012. aasta augustis; ii) uue äriühingu CEH peamine majandustegevus 2012. aastal oli elektrienergia tootmine nagu Electrocentrale Devalgi; iii) mõlemad äriühingud on täielikult riigi omandis: nagu näidatakse põhjenduses 50, olid Electrocentrale Deva ja Electrocentrale Paroșeni kuupäeval, mil elektrienergia tarnimine asjaomaste lepingute kohaselt lõppes, 100 % Termoelectica, täielikult riigi omandis oleva ettevõtte omandis; iv) uus äriühing CEH on samuti 100 % riigi omandis. |
| --- | --- |

(123)

Lisaks viitavad mitmed asjaolud majanduslikule järjepidevusele Electrocentrale Deva ja CEH vahel, näiteks i) seoses Electrocentrale Deva ja Electrocentrale Paroșeni ühinemisega võttis uus äriühing CEH mõlemad ettevõtjad koos nende tegevusega seotud vara ja töötajatega üle 2012. aasta augustis; ii) uue äriühingu CEH peamine majandustegevus 2012. aastal oli elektrienergia tootmine nagu Electrocentrale Devalgi; iii) mõlemad äriühingud on täielikult riigi omandis: nagu näidatakse põhjenduses 50, olid Electrocentrale Deva ja Electrocentrale Paroșeni kuupäeval, mil elektrienergia tarnimine asjaomaste lepingute kohaselt lõppes, 100 % Termoelectica, täielikult riigi omandis oleva ettevõtte omandis; iv) uus äriühing CEH on samuti 100 % riigi omandis.

| (124) | Eespool öeldu valguses on ühelt poolt Electrocentrale Deva ja Electrocentrale Paroșeni kaudu Termoelectrica ning teiselt poolt CEH vahel õiguslik ja majanduslik järjepidevus. Seoses sellega ei katkesta enne Electrocentrale Deva ja Electrocentrale Paroșeni ühinemist toimunud aktsiate ülekandmise sõltumatul hindamisel põhinev võla kapitaliseerimine (põhjendus 50) asjassepuutuva kolme äriühingu vahelist järjepidevust. Aktsiatehing ei mõjuta abisaaja(te) samasust, riigiabiga seoses saadud ja aktsionäri samasusest sõltumatult ülekantud soodustusi, lisaks oli enne 2011. aastat ja pärast ühinemist CEHga aktsionäriks lõppkokkuvõttes Rumeenia riik. Sellest järeldub, et tagastamiskohustust Electrocentrale Deva ja Termoelectrica suhtes tuleks laiendada CEH-le. |
| --- | --- |

(124)

Eespool öeldu valguses on ühelt poolt Electrocentrale Deva ja Electrocentrale Paroșeni kaudu Termoelectrica ning teiselt poolt CEH vahel õiguslik ja majanduslik järjepidevus. Seoses sellega ei katkesta enne Electrocentrale Deva ja Electrocentrale Paroșeni ühinemist toimunud aktsiate ülekandmise sõltumatul hindamisel põhinev võla kapitaliseerimine (põhjendus 50) asjassepuutuva kolme äriühingu vahelist järjepidevust. Aktsiatehing ei mõjuta abisaaja(te) samasust, riigiabiga seoses saadud ja aktsionäri samasusest sõltumatult ülekantud soodustusi, lisaks oli enne 2011. aastat ja pärast ühinemist CEHga aktsionäriks lõppkokkuvõttes Rumeenia riik. Sellest järeldub, et tagastamiskohustust Electrocentrale Deva ja Termoelectrica suhtes tuleks laiendada CEH-le.

6.3.3.   Sissenõudmist puudutav järeldus

| (125) | Sissenõutava abi summa (ilma intressita) peaks Electrocentrale Deva puhul olema 3 656 675 Rumeenia leud ning Termoelectrica puhul 22 619 821 Rumeenia leud. Electrocentrale Deva, Termoelectrica ja CEH vahelise õigusliku ja majandusliku järjepidevuse valguses tuleks mõlemale abisaajale antud riigiabi tagastamise kohustust laiendada CEH-le. |
| --- | --- |

(125)

Sissenõutava abi summa (ilma intressita) peaks Electrocentrale Deva puhul olema 3 656 675 Rumeenia leud ning Termoelectrica puhul 22 619 821 Rumeenia leud. Electrocentrale Deva, Termoelectrica ja CEH vahelise õigusliku ja majandusliku järjepidevuse valguses tuleks mõlemale abisaajale antud riigiabi tagastamise kohustust laiendada CEH-le.

7.   KOKKUVÕTE

| (126) | Ühelt poolt Hidroelectrica ja teiselt poolt Termoelectrica ja Electrocentrale Deva sõlmitud asjaomased lepingud sisaldasid aastatel 2010 ja 2011 elektrienergia soodustariife viimati nimetatud ettevõtjate kasuks, moodustades riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes. Rumeenia rakendas ebaseaduslikult seda abi, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3. Kõnealune riigiabi ei ole siseturuga kokkusobiv, |
| --- | --- |

(126)

Ühelt poolt Hidroelectrica ja teiselt poolt Termoelectrica ja Electrocentrale Deva sõlmitud asjaomased lepingud sisaldasid aastatel 2010 ja 2011 elektrienergia soodustariife viimati nimetatud ettevõtjate kasuks, moodustades riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 mõistes. Rumeenia rakendas ebaseaduslikult seda abi, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3. Kõnealune riigiabi ei ole siseturuga kokkusobiv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mille summa oli Electrocentrale Deva puhul 3 656 675 Rumeenia leud ja Termoelectrica puhul 22 619 821 Rumeenia leud ning mida Rumeenia riik andis ebaseaduslikult elektrienergia soodustariifide näol, mida rakendati nende ettevõtjate kasuks, rikkudes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, ei ole kokkusobiv siseturuga.

Artikkel 2

Rumeenia peab artiklis 1 osutatud kokkusobimatu riigiabi abisaajatelt sisse nõudma. Riigiabi tagastamise kohustust laiendatakse ettevõttele CE Hunedoara.

Sissenõutavate summade pealt tuleb arvestada intresse alates kuupäevast, mil abi abisaajatele kättesaadavaks tehti, kuni abi tegeliku tagastamiseni.

Intress arvutatakse liitintressina vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (51) V peatükile.

Artikkel 3

Artiklis 1 osutatud abi nõutakse sisse viivitamata ja tõhusalt.

Rumeenia tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul alates otsuse teatavakstegemisest.

Artikkel 4

Rumeenia esitab kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest järgmise teabe:

| — | igalt abisaajalt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

—

igalt abisaajalt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid);

| — | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas tõendid, et sissenõudekorraldusele anti Termoelectrica likvideerimismenetluses sobiv järjekoht; |
| --- | --- |

—

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas tõendid, et sissenõudekorraldusele anti Termoelectrica likvideerimismenetluses sobiv järjekoht;

| — | kui Termoelectrical on võimatu sissenõudekorraldust täita, Termoelectrica suhtes antud korraldus äriühing lõpetada ning tõendid, et Termoelectrica tõepoolest turult lahkub; |
| --- | --- |

—

kui Termoelectrical on võimatu sissenõudekorraldust täita, Termoelectrica suhtes antud korraldus äriühing lõpetada ning tõendid, et Termoelectrica tõepoolest turult lahkub;

| — | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagastada. |
| --- | --- |

—

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagastada.

Rumeenia teavitab komisjoni käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete edenemisest seni, kuni artiklis 1 osutatud abi on täielikult tagasi makstud. Rumeenia esitab komisjoni taotluse korral viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Samuti esitab Rumeenia üksikasjalikud andmed abisaajatelt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Rumeeniale.

Brüssel, 20. aprill 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  Komisjoni otsus C(2012) 2552 final, 25. aprill 2012, riikliku abi viitenumber SA.33475, lk 46.

1

(2)  ELT C 395, 20.12.2012, lk 46.

2

(3)  Määrus nr 1, 15. aprill 1958, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (EÜT 17, 6.10.1958, lk 385/58).

3

(4)  Kõigil Hidroelectrica juhatuse liikmetel, v.a Hidroelectrica peadirektoril ja Fondul Proprietatea esindajal (2010), olid muud ülesanded mitmesugustes ministeeriumides ning nad nimetati majandus- ja kaubandusministeeriumi käskkirjaga järgmistele ametikohtadele: i) aastatel 2005–2006: majandus- ja kaubandusministri isiklik nõunik, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ministri kabineti direktor, riigi rahanduse ministeeriumi kabineti nõunik ja valitsuse peasekretariaadi nõunik olid Hidroelectrica juhatuse liikmed; ii) aastatel 2007–2008: olukord teadmata; iii) 2009. aastal: majandus- ja kaubandusministeeriumi riigisekretär oli ka Hidroelectrica juhatuse esimees (2009), samas kui riigi rahanduse ministeeriumi riigisekretär ning kaks majandus- ja kaubandusministeeriumi peadirektorit olid samaaegselt Hidroelectrica juhatuse liikmed; iv) 2010. aastal: kolm majandus- ja kaubandusministri isiklikku nõunikku, rahandusministeeriumi riigisekretär ning majandus- ja kaubandusministeeriumi peadirektor olid Hidroelectrica juhatuse liikmed.

4

(5)  Bukaresti kohtu otsus nr 22456/3/2012, 26. juuni 2012.

5

(6)  Bukaresti kohtu otsus nr 6482, 26. juuni 2013.

6

(7)  Energy Regulator, Annual Report 2009 (energiasektorit reguleeriva asutuse aastaaruanne 2009), lk 15.

7

Annual Report 2009

(8)  Energy Regulator, Annual Report 2011(energiasektorit reguleeriva asutuse aastaaruanne 2011), lk 15.

8

Annual Report 2011

(9)  Näiteks kaasati Termoelectricale tarnivad kivisöekaevandused, sh Paroșeni kaevandus, abikavasse, mille eesmärk oli lõplikult sulgeda konkurentsivõimetud söekaevandused Rumeenias ning mille komisjon kiitis heaks 22. veebruari 2012. aasta otsusega kohtuasjas SA.33033 – National Hard Coal Company.

9

(10)  Energy Regulator, Annual Report 2010 (energiasektorit reguleeriva asutuse aastaaruanne 2010), lk 12.

10

Annual Report 2010

(11)  Energy Regulator, Annual Report 2011 (energiasektorit reguleeriva asutuse aastaaruanne 2011), lk 22.

11

Annual Report 2011

(12)  Lepingute täitmine algas 2009. aastal.

12

(13)  Leping Termoelectricaga lõpetati 29. augustil 2012 ning leping Electrocentrale Devaga lõpetati 30. augustil 2012.

13

(14)  1. augustil 2013 liideti äriühinguga Complexul Energetic Hunedoara ka Compania Nationala a Huilei väidetavalt konkurentsivõimelistest kaevandustest eraldunud üksus Societatea Națională a Huilei.

14

(15)  Electrocentrale Devaga sõlmitud lepingu artikkel 25.

15

(16)  Grupp 4 CET Paroșeni – hinnanguline lepingujärgne kogus kogu lepingu kestuse ajaks on 940 GWh aastas.

16

(17)  1. lisandiga (22.3.2009) määratakse 2009. aasta hinnaks 225 RON/MWh; 2. lisandiga (kuupäev teadmata) määratakse 2009. aasta hinnaks 225 RON/MWh ja sätestatakse, et alates 2010. aastast määrab hinna lepingu kogukestuse ajaks ANRE; 3. lisandiga (7.8.2009) määratakse 2009. aasta hinnaks 230 RON/MWh; 4. lisandiga (19.2.2010) määratakse ajavahemikuks 1.1.–31.3.2010 hinnaks 230 RON/MWh; 5. lisandiga (30.3.2010) määratakse ajavahemikuks 1.4.–31.12.2010 hinnaks 230 RON/MWh; 6. lisandiga (31.12.2010) määratakse sama hind mis 5. lisandis (230 RON/MWh kuni 31.1.2011); 7. lisandiga (1.2.2011) seatakse ajavahemikuks 1.2.–31.12.2011 hinnaks 235 RON/MWh; 8. lisandiga (22.9.2011) asendatakse algses lepingus nimetatud algne tarnija Termoelectrica ettevõttega SC de Producere a Energieie Electrice si Termice Electrocentrale Paroșeni SA.

17

(18)  Vt Electrocentrale Devaga sõlmitud lepingu artikkel 14.

18

(19)  Esialgne lepingujärgne hind on 220,56 RON/MWh. 1. lisandiga (1.8.2009) määratakse aastaks 2009 hinnaks 234 RON/MWh; 2. lisandiga (2.1.2010) määratakse ajavahemikuks 1.1.–30.6.2010 hinnaks 225,7 RON/MWh; 3. lisandiga (11.2.2010) määratakse ajavahemikuks 1.1.–31.3.2010 hinnaks 234 RON/MWh; 4. lisandiga (1.4.2010) määratakse ajavahemikuks 1.4.–31.12.2010 hinnaks 234 RON/MWh; 5. lisandiga (1.2.2011) määratakse ajavahemikuks 1.2.–31.12.2011 hinnaks 234 RON/MWh.

19

(20)  Termoelectrica: 1. lisandiga (20.3.2009) sätestati hind 2009. aastaks ANRE otsuse põhjal; 2. lisandiga (1.6.2009) määrati hind 2009. aastaks ja täpsustati, et alates 2010. aastast määrab Paroșeni elektrijaamale lepingujärgse hinna ANRE.

20

Electrocentrale Deva: 2. lisandiga (7.1.2009) kohandati hinda vastavalt ANRE otsusele.

(21)  Termoelectrica: 3. lisandiga (1.8.2009), milles viidatakse kirjale nr II/11096/31.7.2009, mille on heaks kiitnud majandus- ja kaubandusministeeriumi riigisekretär, määratakse hind aastaks 2009; 4. lisandiga (11.2.2010), milles viidatakse kirjale nr II/11672/11.2.2010, mille on heaks kiitnud majandus- ja kaubandusminister, määratakse hind ajavahemikuks 1.1.–31.3.2010; 5. lisandiga (1.4.2010), milles viidatakse kirjale nr II/11877/29.3.2010), mille on heaks kiitnud majandus- ja kaubandusminister, määratakse hind ajavahemikuks 1.4.–31.12.2010; 6. lisandiga (1.1.2011), milles viidatakse samale kirjale II/11877/29.3.2010, mille on heaks kiitnud majandus- ja kaubandusminister, jäetakse kõnealune hind ajavahemikuks 1.1.–31.12.2011 samaks; 7. lisandiga (1.2.2011), milles viidatakse kirjale 6547/21.1.2011, mille on heaks kiitnud majandus- ja kaubandusminister, määratakse hind ajavahemikuks 1.2.–31.12.2011.

21

Electrocentrale Deva: 1. lisandiga (1.8.2009, milles viidatakse kirjale II/11096/31.7.2009, mille on heaks kiitnud majandus- ja kaubandusministeeriumi riigisekretär, määratakse hind aastaks 2009; 3. lisandiga (11.2.2010), milles viidatakse kirjale II/11674/11.2.2010, mille on heaks kiitnud majandus- ja kaubandusminister, määratakse hind ajavahemikuks 1.1.–31.3.2010; 4. lisandiga (1.4.2010), milles viidatakse kirjale II/11878/29.3.2010, mille on heaks kiitnud majandus- ja kaubandusminister, määratakse hind ajavahemikuks 1.4.–31.12.2010; 5. lisandiga (1.2.2011), milles viidatakse kirjale 6547/21.1.2011, mille on heaks kiitnud majandus- ja kaubandusminister, määratakse hind ajavahemikuks 1.2.–31.12.2011.

(22)  Vastavalt Rumeenia esitatud teabele 11. septembrist 2013 ja 20. veebruarist 2015 lõppes elektri tarnimine asjaomaste lepingute raames 2011. aasta lõpus. Seega ei tehtud 2012. aastal tarneid.

22

(23)  OPCOMi hallatav alles alates 2011. aasta juulist.

23

(24)  Komisjoni 5. märtsi 2014. aasta otsus, millega rakendatakse ELi toimimise lepingu artiklit 102 ja määratakse trahvid vastavalt nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (ELT L 1, 4.1.2003, lk 1) artiklile 7 juhtumi AT.39984 „Rumeenia energiabörs/OPCOM” puhul.

24

(25)  Andmestik hõlmas järgmist teavet: müüja ja ostja nimi, lepingu liik, jõustumise kuupäev, lõppemise kuupäev ning aastate 2009–2011 kohta kogus, pakkumine ja kaalutud keskmine hind igal aastal.

25

(26)  Komisjoni 25. aprilli 2012. aasta otsused C(2012) 2516 final juhtumi SA.33623 kohta (ELT C 189, 29.6.2012, lk 3), C(2012) 2517 final juhtumi SA.33624 kohta (ELT C 268, 5.9.2012, lk 21), C(2012) 2542 final juhtumi SA.33451 kohta (ELT C 395, 20.12.2012, lk 5) ja C(2012) 2556 final juhtumi SA.33581 kohta (ELT C 395, 20.12.2012, lk 34).

26

(27)  Rumeenia esitatud teave 3. septembrist 2014.

27

(28)  Rumeenia esitatud teave 20. veebruarist 2015.

28

(29)  Ilmunud ametlikus väljaandes nr 700, 4. oktoober 2011.

29

(30)  Likvideerimine kiideti heaks üldkogu 12. märtsi 2012. aasta otsusega.

30

(31)  Vt allmärkus 27.

31

(32)  Kättesaadav ainult rumeenia keeles internetiaadressil http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf, lk 213.

32

(33)  Rumeenia esitatud teave 11. septembrist 2013.

33

(34)  Vt 1. lisa Rumeenia esitatud teabele 11. septembrist 2013.

34

(35)  Termoelectricaga sõlmitud leping.

35

(36)  Electrocentrale Devaga sõlmitud leping.

36

(37)  Vt nt kohtuasi C-305/89: Itaalia vs. Euroopa Komisjon („ALFA Romeo”) (EKL 1991, lk I-1603, punktid 18 ja 19); kohtuasi T-16/96: Cityflyer Express vs. Euroopa Komisjon (EKL 1998, lk II-757, punkt 51); kohtuasjad T-129/95, T-2/96 ja T-97/96: Neue Maxhütte Stahlwerke ja Lech-Stahlwerke vs. Euroopa Komisjon (EKL 1999, lk II-17, punkt 104); kohtuasjad T-268/08 ja T-281/08: Land Burgenland ja Austria vs. Euroopa Komisjon (EKL 2012, lk II-0000, punkt 48).

37

vs

vs

vs

vs

(38)  Hidroelectrica kohtuhalduri aruanne veebiaadressil http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf, kättesaadav ainult rumeenia keeles, lk 212.

38

(39)  Kohtuasi C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Komisjon (Stardust Marine) (EKL 2002, lk I-4397).

39

vs

(40)  Alzetta, punktid 141–147; Altmark Trans.

40

(41)  Kohtuasi C-364/90: Itaalia vs. Euroopa Komisjon (EKL 1993, lk I-2097, punkt 20).

41

vs.

(42)  Vt kohtuasi C-70/72: Euroopa Komisjon vs. Saksamaa (EKL 1973, lk 813, punkt 13).

42

vs

(43)  Vt ühendatud kohtuasjad C-278/92, C-279/92 ja C-280/92: Hispaania vs. Euroopa Komisjon (EKL 1994, lk I-4103, punkt 75).

43

vs

(44)  Vt kohtuasi C-75/97: Belgia vs Euroopa Komisjon (EKL 1999, lk I-3671, punktid 64 ja 65).

44

vs

(45)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999, 22. märts 1999, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

45

(46)  Elektrienergia tarned lõppesid enne seda, kui Hidroelectrica kohtuhaldur kõnealused lepingud 2012. aasta augusti lõpus lõpetas.

46

(47)  Kohtuasi T-123/09: Ryanair vs. Euroopa Komisjon (ECLI:EU:T:2012:164, punktid 155–156); liidetud kohtuasjad T-415/05, T-416/05 ja T-423/05: Kreeka Vabariik, Olimpiakes Aerogrammes AE ja Olimpiaki Aeroporia AE vs. Euroopa Komisjon (ECLI:EU:T:2010:386, punktid 135); ja kohtuasi C-287/12 P: Ryanair Ltd vs. Euroopa Komisjon (ECLI:EU:C:2013:395, punktid 101–107).

47

vs

vs

vs

(48)  Kohtuasi 277/00: SMI (EKL 2004, lk I-4355, punkt 85); kohtuasi 52/84: Euroopa Komisjon vs. Belgia (EKL 1986, lk 89, punkt 14); kohtuasi C-142/87: Tubemeuse (EKL 1990, lk I-959, punktid 60–62).

48

vs

(49)  Kohtuasi C-610/10: Euroopa Komisjon vs. Hispaania („Magefesa”) [2012], avaldatud Euroopa Kohtu lahendite elektroonilises väljaandes (üldnimetus „kohtulahendid”), punkt 104, ja viidatud kohtupraktikas.

49

vs

(50)  Kohtuasi C-610/10: Euroopa Komisjon vs. Hispaania („Magefesa”), punkt 106.

50

vs

(51)  Nõukogu otsus (EÜ) nr 794/2004, 21. aprill 2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1, täiendavate parandustega).

51

---

LISA

HINNANG MAJANDUSLIKULE EELISELE – ÖKONOMEETRILINE ANALÜÜS

Ökonomeetrilise analüüsi põhimõtted ja kirjeldus

Komisjoni tehtava ökonomeetrilise analüüsi eesmärk on luua uurimisalaste lepingute kohta võrdlushinnad, mis saadakse andmekogus olevate ning uurimise all mitte olevate lepingute regressioonanalüüsist, kasutades nende lepingute elemente. Esiteks võimaldab regressioonanalüüs konstrueerida võrdlushinna andmekogus olevate lepingute näitajate põhjal („valimisisesed prognoosid”). Teiseks kasutatakse regressioonanalüüsi tulemusi uurimisaluste lepingute jaoks võrdlushinna prognoosimiseks, võttes arvesse nende lepingute näitajaid („valimivälised prognoosid”). Regressioonanalüüsis kirjeldatakse andmekogus olevate lepingute vahelisi hinnaerinevusi järgmiste näitajate abil: ostetud kogus ja aastamuutujad (1).

Ökonomeetrilises analüüsis lähtutakse põhimõttest, et hinnategureid on palju, näiteks kogused. Oleks eksitav võrrelda eri lepingutes sisalduvaid hindu ilma neid tegureid arvesse võtmata. Seepärast on käesolevas kvantitatiivses analüüsis lähtutud põhimõttest, et teatavaid väliseid tegureid arvesse võttes saab eri lepingutes sisalduvaid hindu paremini võrrelda. Kui normimist ei toimuks, saaks sisuliselt võrrelda vaid identseid lepinguid.

Selle empiirilise analüüsi eesmärk ei ole hinnata hindade ja teatavate väliste tegurite põhjuslikke seoseid. Näiteks eeldaks mõne teguri ja hindade põhjuslike seoste hindamine seda, et käsitletakse endogeensuse riski, st riski, et väljajäetud muutujate või samaaegsuse mõju tõttu mõjutab sõltumatut muutujat ennast (nt kogused) sõltuv muutuja (nt hind). Käesoleva kvantitatiivse analüüsi eesmärk on „normeerida” eri lepingutes sisalduvad hinnad, et muuta need omavahel paremini võrreldavaks. Normeerimine on vajalik, kuna lepingud ja tarnete näitajad ei ole täiesti identsed.

Regressioonanalüüs hõlmab asjaomaste kahepoolsete lepingute põhijooni:

| — | regressioonis on muutujaks kogus, mis näitab, et hinnad on tavaliselt seda väiksemad, mida suuremad on ostetud kogused (2); |
| --- | --- |

—

regressioonis on muutujaks kogus, mis näitab, et hinnad on tavaliselt seda väiksemad, mida suuremad on ostetud kogused (2);

| — | aastamuutujate lisamisega kajastatakse ajamõõdet ja aastate lõikes toimuda võivaid muutusi turutingimustes. |
| --- | --- |

—

aastamuutujate lisamisega kajastatakse ajamõõdet ja aastate lõikes toimuda võivaid muutusi turutingimustes.

Empiirilise analüüsi esimese sammuna on tabelis 1 esitatud andmekogus sisalduvaid lepinguid käsitleva regressioonanalüüsi tulemused.

Empiirilise analüüsi teise sammuna on komisjon määranud iga aasta kohta kindlaks võrdlushinna ja seejärel lepinguid selle võrdlushinna suhtes kontrollinud, et otsustada, kas Hidroelectrica nõutud hinnad olid modelleeritud võrdlushinnast madalamad või kõrgemad. Võrdlushinna kindlaksmääramiseks kasutatud meetodeid on üksikasjalikult kirjeldatud järgmiste sammude abil.

| | Esiteks arvutatakse iga uurimisalase lepingu puhul, kas ja kui palju erineb iga-aastane tegelik hind vastavast võrdlushinnast, mida arvutatakse regressiooni ja lepingu näitajate alusel. |
| --- | --- |

Esiteks arvutatakse iga uurimisalase lepingu puhul, kas ja kui palju erineb iga-aastane tegelik hind vastavast võrdlushinnast, mida arvutatakse regressiooni ja lepingu näitajate alusel.

| | Teiseks tehakse kindlaks leping, mille hinnaerinevus võrdlushinnast ülespoole on kõige suurem („most-upward-diverging” ehk MUD) (3). See on andmekogus olev leping, mille vaadeldav hind on võrreldes sellele vastava võrdlushinnaga kõige kõrgem (absoluutarvudes). Põhjendatud on sellise MUD-lepingu valimine, mille puhul hinnaerinevus ületab võrdlushinna prognoositud keskmise, olles siiski konservatiivne. Esiteks ei selgita ökonomeetriline mudel kõiki andmekogus olevaid vaadeldavaid hindu ning prognoositud võrdlushinna puhul võetakse arvesse sellest üles- või allapoole jäävat usaldusvahemikku ja vea ülemmäära. Teiseks tuleb ka reaalsel turul ette kõrvalekaldeid ühest võimalikust hinnast. Turupõhiste lepingute hulgast võetud MUD-leping (vt põhjendused 42–45) annab kvantitatiivset teavet sääraste kõrvalekallete võimalikust ulatusest ja näitab väljaarvutatud võrdlushinna ümber olevat turupõhist vahemikku. |
| --- | --- |

Teiseks tehakse kindlaks leping, mille hinnaerinevus võrdlushinnast ülespoole on kõige suurem („most-upward-diverging” ehk MUD) (3). See on andmekogus olev leping, mille vaadeldav hind on võrreldes sellele vastava võrdlushinnaga kõige kõrgem (absoluutarvudes). Põhjendatud on sellise MUD-lepingu valimine, mille puhul hinnaerinevus ületab võrdlushinna prognoositud keskmise, olles siiski konservatiivne. Esiteks ei selgita ökonomeetriline mudel kõiki andmekogus olevaid vaadeldavaid hindu ning prognoositud võrdlushinna puhul võetakse arvesse sellest üles- või allapoole jäävat usaldusvahemikku ja vea ülemmäära. Teiseks tuleb ka reaalsel turul ette kõrvalekaldeid ühest võimalikust hinnast. Turupõhiste lepingute hulgast võetud MUD-leping (vt põhjendused 42–45) annab kvantitatiivset teavet sääraste kõrvalekallete võimalikust ulatusest ja näitab väljaarvutatud võrdlushinna ümber olevat turupõhist vahemikku.

| | Kolmandaks on MUD-lepingu hinnaerinevust kasutatud selleks, et eraldada vaadeldud hinnad, mis olid võrdlushinnast kõrgemad, võrdlushinnast madalamate hindadega lepingutest.






  — | kui lepingu vaadeldav hind on sellele vastavast võrdlushinnast kõrgem ja kui selle lepingu hinnaerinevus on suurem kui MUD-lepingu hinnaerinevus, (4) loetakse lepingut esialgu turutingimustele mittevastavaks; |
| --- | --- | --- |

Kolmandaks on MUD-lepingu hinnaerinevust kasutatud selleks, et eraldada vaadeldud hinnad, mis olid võrdlushinnast kõrgemad, võrdlushinnast madalamate hindadega lepingutest.

—

kui lepingu vaadeldav hind on sellele vastavast võrdlushinnast kõrgem ja kui selle lepingu hinnaerinevus on suurem kui MUD-lepingu hinnaerinevus, (4) loetakse lepingut esialgu turutingimustele mittevastavaks;

| — | muul juhul tuleks lepingut lugeda turutingimustele vastavaks. |
| --- | --- |

—

muul juhul tuleks lepingut lugeda turutingimustele vastavaks.

Allpool olevas tabelis on esitatud andmekogu regressioonanalüüsi tulemused. Regressioon selgitab 36 % andmetes esinevast varieerumisest. Tabelis esitatud hinnangulisi tegureid kasutatakse teises etapis, et leida uurimisaluste lepingute võrdlushind (valimivälised prognoosid), eeldades, et tegemist on samuti jaemüügilepingutega nagu andmekogus olevate lepingute puhul.

Ökonomeetrilise analüüsi tulemused

Tabel 1

Regressioonanalüüs

| Source | SS | df | MS | | Number of obs | = | 137 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| F(5,131) | = | 14,73 |
| Prob > F | = | 0,0000 |
| R-squared | = | 0,3598 |
| Adj R-squared | = | 0,3354 |
| Root MSE | = | 23,937 |

Source

SS

df

MS

Number of obs

=

137

F(5,131)

=

14,73

Prob > F

=

0,0000

R-squared

=

0,3598

Adj R-squared

=

0,3354

Root MSE

=

23,937

Model

4218,7868

5

8436,95736

Residual

75057,7748

131

572,960113

Total

117242,562

136

862,077659

| Average price RON ~ h | Coef. | Std. Err. | t | P > |t| | [95 % Conf. Interval] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Annual quantity GWh | – ,0114518 | ,0078662 | – 1,46 | 0,148 | – ,027013 | ,0041094 |
| year | | | | | | |
| 2008 | 26,39286 | 6,212094 | 4,25 | 0,000 | 14,10385 | 38,68186 |
| 2009 | 44,00499 | 6,668892 | 6,60 | 0,000 | 30,81234 | 57,19765 |
| 2010 | 32,16928 | 6,525077 | 4,93 | 0,000 | 19,26112 | 45,07744 |
| 2011 | 49,21547 | 6,458884 | 7,62 | 0,000 | 36,43826 | 61,99268 |
| _cons | 153,9978 | 5,159037 | 29,85 | 0,000 | 143,792 | 164,2036 |

Average price RON ~ h

Coef.

Std. Err.

t

P > |t|

[95 % Conf. Interval]

Annual quantity GWh

– ,0114518

,0078662

– 1,46

0,148

– ,027013

,0041094

year

2008

26,39286

6,212094

4,25

0,000

14,10385

38,68186

2009

44,00499

6,668892

6,60

0,000

30,81234

57,19765

2010

32,16928

6,525077

4,93

0,000

19,26112

45,07744

2011

49,21547

6,458884

7,62

0,000

36,43826

61,99268

_cons

153,9978

5,159037

29,85

0,000

143,792

164,2036

Järgmistes tabelites on esitatud empiirilise analüüsi tulemused. Selles analüüsis on kasutatud regressioonanalüüsi, mille andmed on esitatud tabelis 1, kusjuures iga aasta puhul on MUD-leping valitud iga lepingu hinnangulise hinna ja sellele vastava vaadeldud hinna hinnataseme erinevuste põhjal (RON/MWh). Tabelites 2 ja 3 on esitatud Hidroelectrica iga-aastaste (st 2009–2011) lepingujärgsete ostuhindade ja kahe uurimisaluse ettevõtja kohta modelleeritud võrdlushinna vahelised erinevused.

2009. aastal oli MUD-lepingu (st andmekogus olev leping, mille puhul on vaadeldud hinna ja sellele vastava prognoositud hinna vahe kõige suurem) hinnanguline hinnaerinevus 69,73 RON/MWh. Kummagi Hidroelectrica ning Termoelectrica ja Electrocentrale Deva vahelise lepingu puhul ei ole vaadeldud hinna ja prognoositud hinna vahe suurem kui 69,73 RON/MWh (vt tabel 2).

2010. aastal oli MUD-lepingu hinnaerinevus hinnanguliselt 45,36 RON/MWh. Kummagi Hidroelectrica ning Termoelectrica ja Electrocentrale Deva vahel sõlmitud lepingu vaadeldud hind on kõrgem prognoositud hinnast ja hinnaerinevus on suurem kui 45,36 RON/MWh, st Termoelectricaga sõlmitud lepingu puhul on hinnaerinevus 53,05 RON/MWh ja Electrocentrale Devaga sõlmitud lepingu puhul 51,37 RON/MWh (vt tabel 2).

2011. aastal oli MUD-lepingu hinnaerinevus hinnanguliselt 30,12 RON/MWh. Kummagi Hidroelectrica ja Termoelectrica ning Hidroelectrica ja Electrocentrale Deva vahel sõlmitud lepingu vaadeldud hind on kõrgem prognoositud hinnast ja hinnaerinevus on suurem kui 30,12 RON/MWh, st Termoelectricaga sõlmitud lepingu puhul on hinnaerinevus 38,62 RON/MWh ja Electrocentrale Devaga sõlmitud lepingu puhul 32,64 RON/MWh (vt tabel 2).

Tabel 2

Lepingute analüüs asjaomasel ajavahemikul 2009–2011

| (RON/MWh) |
| --- |
| TERMOELECTRICA | 2009 | 2010 | 2011 |
| Vaadeldud hind (VH) | 227,40 | 230,00 | 234,40 |
| Prognoositud hind (PH) | 187,69 | 176,95 | 195,78 |
| Erinevus (VH – PH) | 39,71 | 53,05 | 38,62 |
| MUD | 69,73 | 45,36 | 30,12 |
| Erinevus: vaadeldud hind – prognoositud hind + MUD | < MUD | 7,69 | 8,50 |
| ELECTROCENTRALE DEVA | 2009 | 2010 | 2011 |
| Vaadeldud hind (VH) | 230,20 | 234,00 | 234,00 |
| Prognoositud hind (PH) | 192,28 | 182,63 | 201,54 |
| Erinevus (VH – PH) | 37,92 | 51,37 | 32,46 |
| MUD | 69,73 | 45,36 | 30,12 |
| Erinevus: vaadeldud hind – prognoositud hind + MUD | < MUD | 6,01 | 2,34 |

(RON/MWh)

TERMOELECTRICA

2009

2010

2011

Vaadeldud hind (VH)

227,40

230,00

234,40

Prognoositud hind (PH)

187,69

176,95

195,78

Erinevus (VH – PH)

39,71

53,05

38,62

MUD

69,73

45,36

30,12

Erinevus: vaadeldud hind – prognoositud hind + MUD

< MUD

7,69

8,50

ELECTROCENTRALE DEVA

2009

2010

2011

Vaadeldud hind (VH)

230,20

234,00

234,00

Prognoositud hind (PH)

192,28

182,63

201,54

Erinevus (VH – PH)

37,92

51,37

32,46

MUD

69,73

45,36

30,12

Erinevus: vaadeldud hind – prognoositud hind + MUD

< MUD

6,01

2,34

Eespool esitatud andmetest nähtub, et hinnad, mida Hidroelectrica 2010. ja 2011. aastal nii Termoelectricale kui ka Electrocentrale Devale maksis, on andmekogus olevate lepingute põhjal kindlaks tehtud mõistlikust võrdlushinnast kõrgemad. Kõnealusel juhul on võrdlus tehtud jaemüügilepingute (kõik andmekogus olevad lepingud) ning Hidroelectrica ja Electrocentrale Deva ning Termoelectrica vaheliste hulgimüügilepingute põhjal. Teisisõnu sisaldavad modelleeritud võrdlushinnad jaemüügikulusid, mida kaks kõnealust lepingut ei sisaldanud, ja seega on modelleeritud võrdlushinnad kõrgemad kui vastavad hulgimüügihinnad. Seetõttu on nimetatud erinevuse kajastamiseks möödapääsmatu arvata MUDi absoluutväärtusest maha 5 % jaemüügimarginaal (5). Tulemused on esitatud allpool olevas tabelis. Need kinnitavad täiendavalt, et kahe kõnealuse tarnija hinnad olid 2010. ja 2011. aastal turu võrdlushindadest kõrgemad.

Tabel 3

Lepingute analüüs, kus asjaomase ajavahemiku puhul (2009–2011) on rakendatud 5 % jaemüügimarginaali mahaarvamist

| (RON/MWh) |
| --- |
| TERMOELECTRICA | 2009 | 2010 | 2011 |
| Vaadeldud hind (VH) | 227,40 | 230,00 | 234,40 |
| Prognoositud hind (PH) | 187,69 | 176,95 | 195,78 |
| Erinevus (VH – PH) | 39,71 | 53,05 | 38,62 |
| MUD | 69,73 | 45,36 | 30,12 |
| Erinevus: vaadeldud hind – ((prognoositud hind + MUD) – 5 %) | < MUD | 18,81 | 19,80 |
| ELECTROCENTRALE DEVA | 2009 | 2010 | 2011 |
| Vaadeldud hind (VH) | 230,20 | 234,00 | 234,00 |
| Prognoositud hind (PH) | 192,28 | 182,63 | 201,54 |
| Erinevus (VH – PH) | 37,92 | 51,37 | 32,46 |
| MUD | 69,73 | 45,36 | 30,12 |
| Erinevus: vaadeldud hind – ((prognoositud hind + MUD) – 5 %) | < MUD | 17,41 | 13,92 |

(RON/MWh)

TERMOELECTRICA

2009

2010

2011

Vaadeldud hind (VH)

227,40

230,00

234,40

Prognoositud hind (PH)

187,69

176,95

195,78

Erinevus (VH – PH)

39,71

53,05

38,62

MUD

69,73

45,36

30,12

Erinevus: vaadeldud hind – ((prognoositud hind + MUD) – 5 %)

< MUD

18,81

19,80

ELECTROCENTRALE DEVA

2009

2010

2011

Vaadeldud hind (VH)

230,20

234,00

234,00

Prognoositud hind (PH)

192,28

182,63

201,54

Erinevus (VH – PH)

37,92

51,37

32,46

MUD

69,73

45,36

30,12

Erinevus: vaadeldud hind – ((prognoositud hind + MUD) – 5 %)

< MUD

17,41

13,92

Kokkuvõttes näitab ökonomeetriline analüüs, et Termoelectrica ja Electrocentrale Deva puhul olid lepinguhinnad turuhindadest kõrgemad. Võttes aga arvesse mõõtemääramatuse suurt vahemikku, mis mudelis ei kajastu, tuleb ökonomeetrilise analüüsi tulemusi täiendada majandusliku lisateabega, mis puudutab Hidroelectrica toimimisviisi vastavust turutingimustele ja/või muid lepinguandmeid.

---

(1)  Arvesse ei ole võetud andmekogus määratletud muutujaid, mis on lepingu kestus ja ostja müügiprofiil, kuna need ei ole statistika seisukohalt olulised.

(2)  Andmete esialgses töötluses jäeti kõrvale lepinguid puudutavad kolme aasta andmed, mis vastavad ALRO kontsernisisesele müügile aastatel 2009–2011, kuna need kajastavad tõenäoliselt teistsuguseid turutingimusi kui kahepoolsetes lepinguläbirääkimistes tarnija ja sõltumatu ostja vahel valitsevad turutingimused, mis on käesoleva juhtumi keskmes.

(3)  Regressioonanalüüs on tehtud ajavahemikku 2009–2011 kuuluvate üksikute lepingute andmete 137 vaatluse põhjal.

(4)  Algne MUD-väärtus 2011. aastal vastab OMV Petromi kontsernisisesele müügile. Kuna sellised kontsernisisesed müügitehingud nagu ALRO puhul (vt joonealune märkus 2) kajastavad tõenäoliselt teistsuguseid turutingimusi kui need, mis valitsevad kahepoolsetes lepinguläbirääkimistes tarnija ja sõltumatu ostja vahel, mis on käesoleva juhtumi keskmes, kasutatakse selle asemel järgmist MUD-väärtust.

(5)  Aluseks on võetud ettevõtja hinnalisandi mediaanväärtus Rumeenias, KPMG Report for Energy Holdings, mai 2014, 3. lisa, lk 53.

---

Parandused

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/68

---

Nõukogu 8. septembri 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 961/2014 (millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 271, 12. september 2014
  )

Leheküljel 9 lisa neljandas kandes veerus pealkirjaga „Nimi”

asendatakse

„Gennadiy Nikolaiovych ' Геннадий Николаевич Цыпкалов.”

järgmisega:

„Gennadiy Nikolaiovych TSYPKALOV Геннадий Николаевич Цыпкалов”.

Leheküljel 9 lisa neljandas kandes (Gennadiy Nikolaiovych TSYPKALOVI kohta) veerus pealkirjaga „Identifitseerimisandmed”

asendatakse

„Sünnikuupäev: 6.21.1973”

järgmisega:

„Sünnikuupäev: 21.6.1973”.

---

| 20.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 275/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 275/68

---

Nõukogu 8. septembri 2014. aasta otsuse 2014/658/ÜVJP (millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 271, 12. september 2014
  )

Leheküljel 49 lisa neljandas kandes (Gennadiy Nikolaiovych TSYPKALOVI kohta) veerus pealkirjaga „Identifitseerimisandmed”

asendatakse

„Sünnikuupäev: 6.21.1973”

järgmisega:

„Sünnikuupäev: 21.6.1973”.

---