# Uradni list C 323/2015

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 323 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 581. oktober 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 323

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 581. oktober 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 323/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7733 – Tokio Marine/HCC) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 323/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7735 – Fosun/BHF-KB) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 323/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7712 – KSPG/Hasco/Cosmo/JV) (
  1
  ) | 2 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2015/C 323/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7733 – Tokio Marine/HCC) (
  1
  )

1

1

2015/C 323/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7735 – Fosun/BHF-KB) (
  1
  )

1

1

2015/C 323/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7712 – KSPG/Hasco/Cosmo/JV) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 323/04 | Menjalni tečaji eura | 3 |
| | Sodišče za uslužbence Evropske unije |
| 2015/C 323/05 | Merila za dodelitev zadev senatom | 4 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2015/C 323/04

Menjalni tečaji eura

3

Sodišče za uslužbence Evropske unije

2015/C 323/05

Merila za dodelitev zadev senatom

4

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 323/06 | Obvestilo gospodarskim subjektom – Nov krog zahtevkov za opustitev avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za nekatere industrijske in kmetijske proizvode | 5 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 323/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7788 – Ardian/Electricité de France/Géosel) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 6 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 323/08 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 7 |
| 2015/C 323/09 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 11 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2015/C 323/06

Obvestilo gospodarskim subjektom – Nov krog zahtevkov za opustitev avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za nekatere industrijske in kmetijske proizvode

5

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2015/C 323/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7788 – Ardian/Electricité de France/Géosel) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

6

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2015/C 323/08

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

7

2015/C 323/09

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 1.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7733 – Tokio Marine/HCC)

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 323/01)

Komisija se je 9. septembra 2015 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7733. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7733. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 1.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7735 – Fosun/BHF-KB)

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 323/02)

Komisija se je 15 septembra 2015 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7735. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7735. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 1.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7712 – KSPG/Hasco/Cosmo/JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 323/03)

Komisija se je 25. septembra 2015 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7712. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7712. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 1.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/3

---

Menjalni tečaji eura (1)

30. septembra 2015

(2015/C 323/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1203 |
| JPY | japonski jen | 134,69 |
| DKK | danska krona | 7,4598 |
| GBP | funt šterling | 0,73850 |
| SEK | švedska krona | 9,4083 |
| CHF | švicarski frank | 1,0915 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,5245 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,187 |
| HUF | madžarski forint | 313,45 |
| PLN | poljski zlot | 4,2448 |
| RON | romunski leu | 4,4176 |
| TRY | turška lira | 3,3903 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5939 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5034 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6824 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7568 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5921 |
| KRW | južnokorejski won | 1 328,27 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,4984 |
| CNY | kitajski juan | 7,1206 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6445 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 347,81 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9237 |
| PHP | filipinski peso | 52,347 |
| RUB | ruski rubelj | 73,2416 |
| THB | tajski bat | 40,712 |
| BRL | brazilski real | 4,4808 |
| MXN | mehiški peso | 18,9768 |
| INR | indijska rupija | 73,4805 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1203

JPY

japonski jen

134,69

DKK

danska krona

7,4598

GBP

funt šterling

0,73850

SEK

švedska krona

9,4083

CHF

švicarski frank

1,0915

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,5245

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,187

HUF

madžarski forint

313,45

PLN

poljski zlot

4,2448

RON

romunski leu

4,4176

TRY

turška lira

3,3903

AUD

avstralski dolar

1,5939

CAD

kanadski dolar

1,5034

HKD

hongkonški dolar

8,6824

NZD

novozelandski dolar

1,7568

SGD

singapurski dolar

1,5921

KRW

južnokorejski won

1 328,27

ZAR

južnoafriški rand

15,4984

CNY

kitajski juan

7,1206

HRK

hrvaška kuna

7,6445

IDR

indonezijska rupija

16 347,81

MYR

malezijski ringit

4,9237

PHP

filipinski peso

52,347

RUB

ruski rubelj

73,2416

THB

tajski bat

40,712

BRL

brazilski real

4,4808

MXN

mehiški peso

18,9768

INR

indijska rupija

73,4805

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Sodišče za uslužbence Evropske unije

| 1.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/4

---

Merila za dodelitev zadev senatom

(2015/C 323/05)

Sodišče za uslužbence je 11. septembra 2015 v skladu s členom 4 Priloge I k Statutu Sodišča in v skladu s členom 13(2) svojega poslovnika odločilo, da bo brez poseganja v predodelitve občni seji ali sodniku posamezniku zadeve takoj po vložitvi tožbe izmenično dodeljevalo prvemu, drugemu in tretjemu senatu glede na vrstni red njihovega vpisa v sodnem tajništvu.

Predsednik Sodišča za uslužbence lahko odstopi od zgoraj navedenih pravil razdelitve zaradi povezanosti zadev ter zagotovitve uravnotežene in razumno porazdeljene delovne obremenjenosti Sodišča za uslužbence.

Predsednik Sodišča za uslužbence lahko po posvetovanju z zadevnimi sodniki in pred predstavitvijo predhodnega poročila iz člena 58 Poslovnika Sodišča za uslužbence iz istih razlogov odloči o predodelitvi zadev med postopkom.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 1.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/5

---

Obvestilo gospodarskim subjektom – Nov krog zahtevkov za opustitev avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za nekatere industrijske in kmetijske proizvode

(2015/C 323/06)

Komisija obvešča gospodarske subjekte, da je prejela zahtevke v skladu z upravnimi ureditvami, predvidenimi v Sporočilu Komisije o avtonomnih tarifnih opustitvah in kvotah (2011/C 363/02) (1), za julijski krog leta 2016.

Seznam proizvodov, za katere se zahteva opustitev dajatev, je zdaj na voljo na tematski spletni strani Komisije (Europa) o carinski uniji (2).

Gospodarske subjekte se prav tako obvesti, da je rok za predložitev ugovorov na nove zahtevke Komisiji prek nacionalnih uprav 11. december 2015, ko bo potekalo drugo zasedanje skupine za gospodarsko-tarifna vprašanja.

Zainteresiranim gospodarskim subjektom se svetuje, naj redno preverjajo seznam, da bodo seznanjeni s statusom zahtevkov.

Več informacij o postopku avtonomnih tarifnih opustitev je na voljo na spletni strani Europa:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  UL C 363, 13.12.2011, str. 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=sl&Screen=0&ContextPath=

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 1.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7788 – Ardian/Electricité de France/Géosel)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 323/07)

| 1. | Komisija je 22. septembra 2015 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Ardian France S.A.S. („Ardian“, Francija) in Electricité de France S.A. („EDF“, Francija) z nakupom delnic neposredno pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Géosel Manosque S.A.S. („Géosel“, Francija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 22. septembra 2015 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Ardian France S.A.S. („Ardian“, Francija) in Electricité de France S.A. („EDF“, Francija) z nakupom delnic neposredno pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Géosel Manosque S.A.S. („Géosel“, Francija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za Ardian: svetovni ponudnik storitev upravljanja zasebnega kapitala in premoženja, med drugim v povezavi s sektorji zdravstva, infrastruktura, energije, potrošniškega blaga in novih tehnologij,
  —   za EDF: proizvodnja, veleprodaja, prenos, distribucija in maloprodaja električne energije ter zagotavljanje drugih z električno energijo povezanih storitev; veleprodaja in maloprodaja zemeljskega plina,
  —   za Géosel: podzemno skladiščenje in transport ogljikovodikov v Franciji. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za Ardian: svetovni ponudnik storitev upravljanja zasebnega kapitala in premoženja, med drugim v povezavi s sektorji zdravstva, infrastruktura, energije, potrošniškega blaga in novih tehnologij,

—   za EDF: proizvodnja, veleprodaja, prenos, distribucija in maloprodaja električne energije ter zagotavljanje drugih z električno energijo povezanih storitev; veleprodaja in maloprodaja zemeljskega plina,

—   za Géosel: podzemno skladiščenje in transport ogljikovodikov v Franciji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta. V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7788 – Ardian/Electricité de France/Géosel se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7788 – Ardian/Electricité de France/Géosel se lahko Komisiji pošljejo po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 1.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/7

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 323/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„DALMATINSKI PRŠUT“

Št. EU: HR-PGI-0005-01205-3.3.2014

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Dalmatinski pršut“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Hrvaška

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Dalmatinski pršut“ je trajen suhomesnati proizvod, proizveden iz prašičjega stegna s kostjo, kožo in podkožnim maščobnim tkivom.

„Dalmatinski pršut“ ne vsebuje nikakršnih dodatkov (nitritov, nitratov, kalijevega sorbata, askorbinske in propanojske kisline), razen morske soli.

„Dalmatinski pršut“ ima naslednje senzorične lastnosti:

(a)   zunanji videz: brez razpok, zarez in visečih delov mišic in kože ter brez velikih gub na koži;

zunanji videz

(b)   prerez: podkožno maščobno tkivo je bele do rožnato-bele barve, mišično tkivo pa enakomerne rdeče do svetlo rdeče barve;

prerez

(c)   vonj: ima vonj po fermentiranem, soljenem, suhem in dimljenem prašičjem mesu, brez tujih vonjev (po katranu, nafti, svežem mesu, mokri ali suhi travi); vonj po dimu je blag;

vonj

(d)   okus: rahlo slan do slan;

okus

(e)   konsistenca: mehka.

konsistenca

„Dalmatinski pršut“ ima naslednje kemijske lastnosti:

| (a) | vsebnost vode od 40 % do 55 %; |
| --- | --- |

(a)

vsebnost vode od 40 % do 55 %;

| (b) | vodna aktivnost (aw) – pod 0,93; |
| --- | --- |

(b)

vodna aktivnost (aw) – pod 0,93;

| (c) | vsebnost soli (NaCl) od 4,5 % do 7,5 %. |
| --- | --- |

(c)

vsebnost soli (NaCl) od 4,5 % do 7,5 %.

Ob dajanju na trg je masa proizvoda „Dalmatinski pršut“ najmanj 6,5 kg, zorjen pa je najmanj 12 mesecev, računano od dneva začetka predelave.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

„Dalmatinski pršut“ se proizvaja iz svežega stegna s kostjo, pridobljen iz prašičev, ki so potomci komercialnih mesnih pasem, križancev ali linij oz. njihovih križancev v kateri koli kombinaciji.

Masa obdelanega buta je najmanj 11 kg.

Kakovost mesa: na svežem stegnu ne sme biti vidnih znakov poškodb. Meso stegna je rdeče-rožnate barve, njegova struktura mora biti kompaktna, površina pa suha (RFN).

Prepovedana je uporaba bledega, mehkega in vodenega mesa (BMV (PSE)) ali temnega, suhega in trdega mesa (TST (DFD)) oziroma mesa običajne barve, ki pa je mehko in vodeno (RSE), ter mesa, ki je čvrsto in ni vodeno, je pa blede barve (PFN).

V trenutku dostave stegna v pršutarno je njegova vrednost pH, merjena na območju polopnaste mišice (musculus semimembranosus), med 5,5 in 6,1.

musculus semimembranosus

Pokritost s slanino: debelina slanine s kožo na zunanjem delu svežega obdelanega stegna, merjena pravokotno izpod glave stegnenice, je najmanj 15 mm.

Maščoba prekriva obod celega stegna tako, da onemogoča ločevanje kože od mišic pod njo.

Temperatura mesa: V trenutku dostave stegna v pršutarno je njegova notranja temperatura med 1 °C in 4 °C.

Sveža stegna se med skladiščenjem in transportom hranijo na temperaturi od 1 °C do 4 °C. Zamrzovanje stegen ni dovoljeno.

Med zakolom prašiča do začetka soljenja stegna ne sme preteči manj kot 24 ur oz. več kot 96 ur.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje proizvoda „Dalmatinski pršut“, od soljenja svežega stegna, prešanja in dimljenja ter sušenja in zorenja pršuta, se morajo izvajati na geografskem območju iz točke 4.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Po zaključku faze zorenja se koža pršutov označi z vročim žigom, ki vključuje kolektivni znak proizvoda in šifro proizvajalca, ki je enaka veterinarski kontrolni številki obrata.

Ob dajanju na trg mora biti „Dalmatinski pršut“ označen z imenom proizvoda in kolektivnim znakom proizvoda. Ime proizvoda „Dalmatinski pršut“ mora biti čitljiv in neizbrisen ter se mora po velikosti, tipu in barvi črk (tipografija) jasno ločiti od katerega koli drugega napisa.

Vsi uporabniki označbe porekla, ki dajejo na trg proizvod v skladu s specifikacijo proizvoda, imajo pravico do uporabe kolektivnega znaka pod enakimi pogoji.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

„Dalmatinski pršut“ se proizvaja na območju Dalmacije. Na severni meji tega območja so mesto Novalja, občina Kolan, mesto Pag, občina Starigrad, občina Jasenice, mesto Obrovac, občina Ervenik in mesto Knin; vzhodna meja poteka ob državnih mejah z Bosno in Hercegovino ter Črno goro; južna in zahodna meja pa sta vzdolž morske državne meje z Republiko Italijo.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Povezava proizvoda „Dalmatinski pršut“ z geografskim območjem, na katerem se proizvaja, temelji na njegovih lastnostih, ki izhajajo iz tradicionalnega načina proizvodnje, pa tudi na slovesu tega regionalnega proizvoda na nacionalni ravni.

Posebnost geografskega območja

Posebnost geografskega območja

Naravni dejavniki

Naravni dejavniki

Dalmatinski pršut se proizvaja na celotnem geografskem območju Dalmacije, ki zajema najdaljši in največji del hrvaškega primorja vzdolž Jadranskega morja. Sestavljata ga otočni in obalni del te submediteranske notranjosti. Obala, otoki in planine v zaledju se v glavnem raztezajo vzporedno v smeri severozahod–jugovzhod. V notranjosti je relief planinski z značilnimi kraškimi oblikami.

Podnebje na območju Dalmacije je sredozemsko s toplimi in suhimi poletji ter blagimi in vlažnimi zimami. Pozimi se povprečna temperatura giblje med 3,6 °C in 9,0 °C, poleti pa med 24,7 °C in 25,3 °C. Relativna vlažnost zraka čez leto variira med 56 % in 76 %. Ena od značilnih podnebnih značilnosti za to območje je „burja“, suh in hladen veter, ki prevladuje v zimskem obdobju, piha pa povprečno 130 dni na leto. Navedeni podnebni dejavniki s skupnim delovanjem ustvarjajo pogoje, ugodne za sušenje in zorenje proizvoda „Dalmatinski pršut“.

Človeški dejavniki

Človeški dejavniki

Zahvaljujoč lahko dostopni morski soli in ugodnemu podnebju so se prebivalci Dalmacije od starih Rimljanov hitro naučili spretnosti konzerviranja prašičjega mesa s soljenjem in sušenjem. Od takrat pa vse do danes se je znanje o proizvodnji pršuta prenašalo iz roda v rod, sčasoma pa se je razvil postopek proizvodnje, ki se šteje za tradicionalnega za območje Dalmacije.

Poznavanje tradicionalnih spretnosti vpliva na vse faze proizvodnje proizvoda „Dalmatinski pršut“. Dalmatinski proizvajalci pršuta izbirajo šunke iz kakovostnega mesa z maso najmanj 11 kg in debelino slanine s kožo najmanj 15 mm. Pred soljenjem z masažo iztisnejo preostalo kri iz celotnega stegna, zlasti iz femoralne arterije, tako da preostala kri ne bi povzročila kvarjenja v fazi sušenja in zorenja. Veščine proizvajalcev pršuta pridejo do izraza tudi pri opredelitvi trajanja soljenja in prešanja, kar je zlasti odvisno od mase pršuta.

Posebna pozornost se namenja načinu in trajanju dimljenja ter izboru lesa. „Dalmatinski pršut“ se je na začetku namreč konzerviral predvsem s soljenjem oz. sušenjem in ne z dimljenjem. V takratnem času se je dimljenje v fazi sušenja proizvoda „Dalmatinski pršut“ uporabljalo predvsem z namenom odpravljanja vlage ob deževnem in vlažnem vremenu, in sicer ob ognjiščih v starih kuhinjah in sušilnicah s prepustnimi strehami. Kakor hitro se je vreme spremenilo in je zapihala burja, so se „Dalmatinski pršuti“ iz kuhinj in sušilnic prenesli na zrak.

Proizvajalci proizvoda „Dalmatinski pršut“ so ugotovili, da se dimljeno meso še bolje ohranja in konzervira zaradi antioksidantnega in baktericidnega delovanja dima, zato so pršute dimili tudi v obdobju, ko zaradi suhega vremena stegen ni bilo treba obešati nad ognjišče. V današnjem postopku proizvodnje proizvoda „Dalmatinski pršut“ je dim izgubil funkcijo konzerviranja, vendar se še naprej uporablja, ker proizvodu „Dalmatinski pršut“ daje tisto značilno in prepoznavno aromo dimljenega suhega prašičjega mesa. Danes se dimljenje opravlja po posebnem proizvodnem postopku s hladnim dimom, pridobljenim z izgorevanjem trdega lesa ali ostružkov gabra (Carpinus sp.), hrasta (Quercus sp.) ali bukve (Fagus sp.), katerih les se je tradicionalno uporabljal za ogrevanje v gospodinjstvih na tem območju.

Carpinus

Quercus

Fagus

Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda „Dalmatinski pršut“ se izražajo predvsem v njegovih senzorskih lastnostih, ki so rezultat načina njegove priprave.

Značilna senzorska lastnost proizvoda „Dalmatinski pršut“ je njegov vonj, v katerem je poleg fermentiranega, suhega prašičjega mesa mogoče prepoznati tudi blago aromo dima. Raziskave potrjujejo, da obstajajo razlike v sestavi hlapnih sestavin med proizvodom „Dalmatinski pršut“ in šestimi pršuti s poreklom iz južnoevropskih držav, največja razlika pa je v prisotnosti fenolov (gvajakol, fenol, o-krezol in m-krezol, 2,5-ksilenol in 2,6-ksilenol ter 2,6-dimetoksifenol) v vseh vzorcih proizvoda „Dalmatinski pršut“. Glede na to, da se v postopku proizvodnje drugih analiziranih pršutov ni uporabljal dim, je zelo verjetno, da navedeni fenoli vplivajo na aromo dima (Igor Jerković, Josip Mastelić, Snježana Tartaglia: A study of volatile flavour substances in Dalmatian traditional smoked ham: Impact of drycuring and frying (Študija hlapnih aromatičnih snovi v dalmatinskem tradicionalnem pršutu: Vpliv soljenja in cvrtja), Food Chemistry 104 (2007), str. 1038).

Za „Dalmatinski pršut“ je prav tako značilen rahlo slan ali slan okus, mehka konsistenca ter enakomerna rdeča do svetlo rdeča barva.

Vzročna povezava med območjem in značilnostmi proizvoda

Vzročna povezava med območjem in značilnostmi proizvoda

Povezava lastnosti proizvoda „Dalmatinski pršut“ z njegovim območjem proizvodnje se zlasti izraža v uporabi tradicionalnega načina proizvodnje, ki se prenaša iz roda v rod. Rezultat tradicionalnih proizvodnih spretnosti so posebne lastnosti proizvoda „Dalmatinski pršut“, ki so nenazadnje vplivale tudi na njegov sloves.

„Dalmatinski pršut“ je zlasti prepoznaven zaradi svoje značilne blage arome dima. Dimljenje tako predstavlja posebej občutljivo fazo v proizvodnji, ko morajo biti proizvajalci pršuta zlasti pozorni pri izbiri ustrezne vrste lesa, količini dima ter trajanju dimljenja, ki je predvsem odvisno od mase stegen in atmosferskih razmer v fazi dimljenja. Napačna izbira navedenih dejavnikov lahko privede do intenzivne arome dima, potemnitve kože pršuta, strjevanja konsistence in zmanjšanja topljivosti v ustih.

Veščine proizvajalcev pršutov se odražajo v pravilnem reguliranju pretoka zraka, temperature in relativne vlage, kar mogoča ustrezno intenzivnost metaboličnih procesov zorenja in preprečuje naglo oziroma prekomerno izsuševanje, ki povzroča strjevanje pršuta in izgubo enakomerne rdeče do svetlo rdeče barve prereza mišičnega tkiva zaradi potemnitve robov.

„Dalmatinski pršut“ je predvsem zaradi svoje blage arome dima že od nekdaj prepoznaven tudi zunaj meja proizvodnje.

Ob koncu 30. let prejšnjega stoletja je varaždinski gostilničar Rudolf Bergštajn v lokalnem tedniku oglaševal, da se v njegovi restavraciji lahko poskusi: „... pravi dalmatinski pršut ...“ (Hrvatsko jedinstvo, Varaždin, 1938, št. 60, str. 8).

Popularnost proizvoda „Dalmatinski pršut“ se je še posebej povečala v 60. letih prejšnjega stoletja, ko se je zaradi večjega povpraševanja postopoma začela večati tudi njegova proizvodnja, ki se je organizirala v okviru sistema zadrug.

V specializiranem časopisu „Meso“ sta Marina Krvavica in Jelena Đugum leta 2006 napisali, da „hrvaške tradicionalne vrste pršuta, dalmatinski in ... po svojih lastnostih vsekakor pripadajo skupini pršutov vrhunske kakovosti ...“, iz česar je razvidno, da je „Dalmatinski pršut“ tudi danes prepoznaven zaradi svoje kakovosti in tradicionalnega postopka proizvodnje.

Proizvajalci proizvoda „Dalmatinski pršut“ se redno udeležujejo nacionalnega sejma pršuta z mednarodnim sodelovanjem, ki se od leta 2006 prireja v Sinju, in mednarodnega sejma pršuta, ki se od leta 2007 prireja v Tinjanu, kjer pogosto osvajajo šampionske naslove. „Dalmatinski pršut“ je osvojil šampionske naslove in zlate medalje v letih 2009, 2010 in 2013 na mednarodnem kmetijskem sejmu v Novem Sadu (Srbija).

Z razvojem turizma sredi 90. let prejšnjega stoletja in povečanjem povpraševanja po lokalnih tipičnih proizvodih je „Dalmatinski pršut“ postal prepoznavna delikatesa z območja Dalmacije ter je gospodarsko zelo pomemben tradicionalni prehrambeni proizvod na Hrvaškem.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/DALM%20PRSUT/izmijenjena%20Specifikacija%20Dalmatinski%20pršut.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

| 1.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/11

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 323/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

„MOJAMA DE ISLA CRISTINA“

ES št.: ES-PGI-0005-01211 – 10.3.2014

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Mojama de Isla Cristina“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Mojama de Isla Cristina“ je pripravljena iz najboljšega dela tuna, tj. ledvenega dela, in sicer iz obeh zgornjih in obeh spodnjih četrtin, ki se jih med postopkom zorenja začini in suši na zraku ali v namensko opremljenih tunelih.

„Mojama de Isla Cristina“ se razvršča v dve kategoriji: Extra in Primera.

Extra

Primera

V kategorijo Extra se uvršča mojama, ki se pridobiva iz notranjega ledvenega dela, ki je v stiku s tunovo hrbtenico in je manj masten.

Extra

mojama

V kategorijo Primera se uvršča mojama, ki se pridobiva iz ledvenega dela, ki se dotika dela za kategorijo Extra in ima višjo vsebnost maščobe.

Primera

mojama

Extra

Po zunanjem videzu je „Mojama de Isla Cristina“ temno rjave barve, v notranjosti pa so opazne proge, značilne za ledveni del tuna. Proge so izrazitejše pri proizvodu kategorije Primera kot pri proizvodu kategorije Extra. Pri rezanju so za meso značilni različni odtenki temno rdeče barve s temnejšimi robovi. Tekstura je čvrsta, gladka in rahlo vlaknasta z vonjem in okusom po modrih ribah.

Primera

Extra

Vsebnost soli je med 3 % in 9 %, relativna vlažnost pa med 40 % in 50 %.

Proizvod je vakuumsko pakiran v prozornih plastičnih vrečkah, ustrezno označen, razrezan na kose različne teže ali na rezine, ki so v oljčnem ali sončničnem olju. Lahko je tudi v steklenih kozarcih, narezan na rezine v oljčnem ali sončničnem olju.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

„Mojama de Isla Cristina“ je pripravljena iz ledvenih delov tuna naslednjih vrst: vrste Thunnus albacares, ki se prodaja pod imenom rumenoplavuti tun, in vrste Thunnus thynnus, ki se prodaja pod imenom navadni tun oziroma modroplavuti tun, z živo težo več kot 200 kg. Območje izvora surovine za proizvod „Mojama de Isla Cristina“ ni omejeno, vendar se pripravlja izključno iz divjega tuna.

Thunnus albacares

Thunnus thynnus

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Na opredeljenem geografskem območju se izvajajo naslednje dejavnosti: umivanje tuna, razrez (ki se tradicionalno imenuje ronqueo), umivanje različnih razrezanih kosov, soljenje, umivanje do želene stopnje slanosti, stiskanje, zorenje s sušenjem ledvenih delov, lupljenje in sortiranje pred pakiranjem.

ronqueo

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Proizvod je vakuumsko pakiran v prozornih plastičnih vrečkah, ustrezno označen, razrezan na kose različne teže ali na rezine, ki so v oljčnem ali sončničnem olju. Lahko je tudi v steklenih kozarcih, narezan na rezine v oljčnem ali sončničnem olju.

Proizvod je treba zapakirati v podjetju samem, da se ohranijo fizikalno-kemijske in organoleptične lastnosti, nastale ob koncu postopka, zlasti vsebnost soli in relativna vlažnost.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Vsak proizvajalec, ki trži proizvod z ZGO „Mojama de Isla Cristina“, mora poskrbeti, da sta na etiketi dobro vidna navedba „Mojama de Isla Cristina“ in logotip ZGO Evropske unije. Na etiketi je treba obvezno uporabiti tudi simbol zaščitene geografske označbe, ki je prikazan spodaj.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje sestavljajo občine Isla Cristina, Lepe, Cartaya in Ayamonte, ki se nahajajo v pokrajini Huelva.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

„Mojama de Isla Cristina“ na domačem trgu velja za prefinjen proizvod, za katerega so značilni skrbna priprava, visoka cena in izbrano uživanje. Proizvod je mogoče najti v specializiranih trgovinah z značilnimi gastronomskimi specialitetami v različnih krajih Španije.

Povezava med geografskim območjem in proizvodom „Mojama de Isla Cristina“ temelji na ugledu in slovesu tega proizvoda, ki izhajata iz tradicije soljenja na tem območju, kjer je ribolov na tuna še vedno živ ter se izkušnje in znanje o tradicionalni pripravi proizvoda prenašajo iz roda v rod.

Ribolov in soljenje tuna imata na celotni obali zaliva Golfo de Cádiz dolgo tradicijo. Ta tradicija izhaja iz časa Feničanov in Tartešanov, ki so prvotne prebivalce območja naučili ribolovnih tehnik. Obstajajo omembe o labirintih mrež, ki so se že v tem obdobju uporabljali za ribolov na tune.

Zaradi razcveta ribolova kot načina življenja in potrebe po soljenju rib za prodajo so se v okolici občin Isla Cristina, Ayamonte in Cartaya ter po vsej obali Huelve pojavili številni obrati za soljenje rib, kjer so pripravljali vse vrste tunov in drugih rib iz družine skuš in jih nato izvažali po vsem svetu.

Ljudstva, ki so se pozneje ustalila na jugu Španije, so razvila in okrepila ribolovno industrijo, ki se je s svojimi značilnimi tradicionalnimi postopki predelave in soljenja ledvenih delov tuna ohranila vse do danes.

Tradicionalna industrija za soljenje rib v Huelvi je skoncentrirana v občinah Isla Cristina, Lepe in Ayamonte, kjer se še vedno uporabljajo tradicionalni postopki priprave ob zanje ugodnih podnebnih razmerah.

„Mojama de Isla Cristina“ je najpomembnejši slani proizvod, ki se pridobiva iz tuna. Njegovo proizvodnjo so razvila družinska podjetja, tj. majhna in srednja podjetja, ki jih vodijo njihovi ustanovitelji ali potomci ustanoviteljev. Zato so se ohranile najstarejše tradicionalne tehnike priprave, pri čemer je edina novost uvedba sredstev za izboljšanje prehranske varnosti in nadzor celotnega postopka, da bi se povečala kakovost.

Za pripravo tega proizvoda so v celotnem postopku potrebni znanje in izkušnje, naj gre za rezanje ribe, odstranitev ledvenega dela, ki služi za pripravo proizvoda „Mojama de Isla Cristina“, rezanje na ustreznih mestih, fazo soljenja, pri kateri je treba poznati želeno stopnjo slanosti, poznejše umivanje, ki mora biti nadzorovano, da se iz ledvenega dela odstrani (samo) odvečna sol, ali za sušenje, ki zaradi mikroklime na tem območju poteka pod najboljšimi pogoji, in sicer naravno ali v namenskih tunelih.

Isla Cristina od leta 2001 gosti Jornadas del Atún (dneve tuna), kjer se zberejo strokovnjaki z vsega sveta in delijo svoja znanja o tej vrsti, ki je pomembna za turizem, gospodarstvo in ohranjanje. Ta dogodek organizira društvo Muy Noble Sociedad de amigos del atún Thunnus thynnus y amantes del vino. Z namenom predstavitve tradicionalne kuhinje so organizirane različne dejavnosti, kot so profesionalne degustacije mojame, ki se zaključijo s podelitvijo nagrad za najboljše mojame Isle Cristina, Semana de Alta Gastronomía (teden visoke gastronomije), kjer znani gostinci pripravljajo jedi iz tuna, ali Muestra Culinaria del Atún (kulinarični sejem tuna), kjer večina barov, tavern, restavracij in gostiln v Isli Cristina tekmuje v pripravi izvrstnih jedi, ki so jih iz roda v rod prenašali ribiči in njihove žene.

Jornadas del Atún

Muy Noble Sociedad de amigos del atún Thunnus thynnus y amantes del vino

mojame

mojame

Semana de Alta Gastronomía

Muestra Culinaria del Atún

Publikacija Inventario Español de Productos Tradicionales (1996), ki jo je izdalo ministrstvo za kmetijstvo, ribištvo in prehrano, in raziskava z naslovom Catalogación y Caracterización de los Productos Típicos Agroalimentarios de Andalucía, zvezek II (2006), ki jo je objavila Fundación Unicaja, uvrščata proizvod „Mojama de Isla Cristina“ med tradicionalne proizvode.

Inventario Español de Productos Tradicionales

Catalogación y Caracterización de los Productos Típicos Agroalimentarios de Andalucía

Fundación Unicaja

Kot dokaz o slovesu tega proizvoda v gastronomiji zunaj občine je časopis ABC de Sevilla z dne 1. aprila 2003 poročal o prireditvi III Jornadas Gastronómicas Andaluzas en el Ritz de Madrid: De Lepe a la Castellana (tretji gastronomski dnevi Andaluzije v hotelu Ritz v Madridu: od mesta Lepe do Castellane). V članku piše, da je dogodek otvorila restavracija Coral Playa s plaže La Antilla (Lepe, Huelva) in da so bile na jedilniku jedi jamón de la sierra de Aracena, „Mojama de Isla Cristina“ in slavne kozice iz Huelve.

ABC de Sevilla

III Jornadas Gastronómicas Andaluzas en el Ritz de Madrid

De Lepe a la Castellana

jamón de la sierra de Aracena

Na dogodku XIX Jornada Gastronómica de Granada (devetnajsti gastronomski dan Granade) leta 2010 je bila kot ena izmed jedi za degustacijo na voljo Mojama de Isla Cristina en tostas con Salmorejo.

XIX Jornada Gastronómica de Granada

Mojama de Isla Cristina en tostas con Salmorejo

„Mojama de Isla Cristina“ je omenjena v publikaciji Anuario de la Cocina de la Comunitat Valenciana 2013, ki jo je 7. decembra 2012 objavil José Manuel Rubio, ljubitelj visoke gastronomije, in ki vključuje izbrane primere nacionalnih in evropskih specialitet.

Anuario de la Cocina de la Comunitat Valenciana

„Mojama de Isla Cristina“ je na jedilniku restavracije Acánthum uvrščena med najbolj priljubljene predjedi.

Na jedilniku restavracije Casa Machaquito je uvrščena med lokalne kulinarične specialitete.

Restavracija La Mirta v hotelu Hotel Eurostars Tartessos ima obsežen spletni jedilnik, ki poleg proizvoda „Mojama de Isla Cristina“ vsebuje še dva cenjena proizvoda iz pokrajine Huelva, tj. kozice in pršut.

Proizvod „Mojama de Isla Cristina“ je mogoče najti tudi v priročniku o živilih „Gruta“, ki vsebuje podroben opis z njenimi fizikalnimi lastnostmi in navodili za pripravo jedi.

Kar se tiče uporabe tega imena v vsakdanjem jeziku, pa je v časopisu ABC de Sevilla z dne 7. avgusta 2000 zapisano „[...] tiesos cual mojama de Barbate o de Isla Cristina“ („[...] ‚suhi‘ kot Mojama de Barbate ali de Isla Cristina“).

ABC de Sevilla

[...] tiesos cual mojama de Barbate o de Isla Cristina

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem naslovu:

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_mojama_islacristina.pdf

ali na domači strani regionalnega ministrstva Consejería de Agricultura, Pesca y Desarrollo Rural (http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal) z zaporednimi kliki na: „Industrias Agroalimentarias“/„Calidad y Promoción“/„Denominaciones de Calidad“/„Productos derivados de la pesca“. Povezava do specifikacije se nahaja pod naslovom „Denominaciones de calidad“.

Consejería de Agricultura, Pesca y Desarrollo Rural

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---