# Euroopa Liidu L 266/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 266 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide13. oktoober 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 266

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide13. oktoober 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2015/1828, 12. oktoober 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/1829, 23. aprill 2015, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1144/2014 siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta | 3 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/1830, 8. juuli 2015, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1831, 7. oktoober 2015, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1144/2014 (siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta) rakenduseeskirjad | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/1832, 12. oktoober 2015, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses erütritooli (E 968) kasutamisega lõhna- ja maitsetugevdajana vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta maitsestatud jookides (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1833, 12. oktoober 2015, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta | 29 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1834, 12. oktoober 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 53 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1835, 12. oktoober 2015, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord | 55 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1836, 12. oktoober 2015, millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid | 75 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1837, 12. oktoober 2015, liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames | 83 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1838, 12. oktoober 2015, millega muudetakse otsust 2013/391/ÜVJP massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) praktilise rakendamise toetamiseks | 96 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2015/1828, 12. oktoober 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/1829, 23. aprill 2015, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1144/2014 siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta

3

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/1830, 8. juuli 2015, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1831, 7. oktoober 2015, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1144/2014 (siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta) rakenduseeskirjad

14

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/1832, 12. oktoober 2015, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses erütritooli (E 968) kasutamisega lõhna- ja maitsetugevdajana vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta maitsestatud jookides (
  1
  )

1

27

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1833, 12. oktoober 2015, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta

29

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/1834, 12. oktoober 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

53

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1835, 12. oktoober 2015, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord

55

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1836, 12. oktoober 2015, millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid

75

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1837, 12. oktoober 2015, liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

83

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1838, 12. oktoober 2015, millega muudetakse otsust 2013/391/ÜVJP massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) praktilise rakendamise toetamiseks

96

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 13.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/1828,

12. oktoober 2015,

millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 31. mai 2013. aasta otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 36/2012 (2) jõustatakse enamik otsusega 2013/255/ÜVJP ettenähtud meetmetest. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 36/2012 (2) jõustatakse enamik otsusega 2013/255/ÜVJP ettenähtud meetmetest.

| (2) | Nõukogu võttis 12. oktoobril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1836 (3), millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP. Otsusega (ÜVJP) 2015/1836 sätestatakse kriteeriumid, mille alusel kantakse isikuid, üksuseid ja asutusi nimetatud otsuse I ja II lisas esitatud loetellu. Selliste loetelude koostamise põhjused on esitatud otsuste (ÜVJP) 2015/1836 ja 2013/255/ÜVJP põhjendustes. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 12. oktoobril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1836 (3), millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP. Otsusega (ÜVJP) 2015/1836 sätestatakse kriteeriumid, mille alusel kantakse isikuid, üksuseid ja asutusi nimetatud otsuse I ja II lisas esitatud loetellu. Selliste loetelude koostamise põhjused on esitatud otsuste (ÜVJP) 2015/1836 ja 2013/255/ÜVJP põhjendustes.

| (3) | Varade külmutamise meetmed kuuluvad aluslepingu kohaldamisalasse ja sellepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi akti, eelkõige tagamaks, et majandustegevuses osalejad kõikides liikmesriikides kohaldaksid neid meetmeid ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(3)

Varade külmutamise meetmed kuuluvad aluslepingu kohaldamisalasse ja sellepärast on nende rakendamiseks vaja liidu tasandi akti, eelkõige tagamaks, et majandustegevuses osalejad kõikides liikmesriikides kohaldaksid neid meetmeid ühetaoliselt.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 36/2012 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 36/2012 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 36/2012 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklile 15 lisatakse järgmised lõiked:
  „1a.   II lisas esitatud loetelu sisaldab ka füüsilisi ja juriidilisi isikuid, üksusi ja asutusi, kelle puhul nõukogu on kooskõlas nõukogu otsuse 2013/255/ÜVJP (4) artikli 28 lõikega 2 tuvastanud, et nad kuuluvad ühte järgmisest kategooriatest:






  a) | Süürias tegutsevad juhtivad Süüria ettevõtjad; |
| --- | --- | --- |

1)

artiklile 15 lisatakse järgmised lõiked:

„1a.   II lisas esitatud loetelu sisaldab ka füüsilisi ja juriidilisi isikuid, üksusi ja asutusi, kelle puhul nõukogu on kooskõlas nõukogu otsuse 2013/255/ÜVJP (4) artikli 28 lõikega 2 tuvastanud, et nad kuuluvad ühte järgmisest kategooriatest:

a)

Süürias tegutsevad juhtivad Süüria ettevõtjad;

| b) | Assadi või Makhloufi perekonna liikmed; |
| --- | --- |

b)

Assadi või Makhloufi perekonna liikmed;

| c) | pärast 2011. aasta maid ametis olnud Süüria valitsuse ministrid; |
| --- | --- |

c)

pärast 2011. aasta maid ametis olnud Süüria valitsuse ministrid;

| d) | pärast 2011. aasta maid teenistuses olnud Süüria relvajõudude liikmed koloneli auastmes või sellega võrdväärses või sellest kõrgemas auastmes; |
| --- | --- |

d)

pärast 2011. aasta maid teenistuses olnud Süüria relvajõudude liikmed koloneli auastmes või sellega võrdväärses või sellest kõrgemas auastmes;

| e) | pärast 2011. aasta maid ametis olnud Süüria julgeoleku- ja luureteenistuse liikmed; |
| --- | --- |

e)

pärast 2011. aasta maid ametis olnud Süüria julgeoleku- ja luureteenistuse liikmed;

| f) | režiimiga seotud relvastatud üksuste liikmed; |
| --- | --- |

f)

režiimiga seotud relvastatud üksuste liikmed;

| g) | isikud, üksused, asutused, organid või institutsioonid, kes tegelevad keemiarelvade levitamisega, |
| --- | --- |

g)

isikud, üksused, asutused, organid või institutsioonid, kes tegelevad keemiarelvade levitamisega,

ning nendega seotud füüsilised või juriidilised isikud ja üksused, kelle suhtes ei kohaldata käesoleva määruse artiklit 21.

1b.   Lõikes 1a osutatud kategooriatesse kuuluvad isikuid, üksusi ja asutusi ei kanta II lisas esitatud isikute, üksuste ja organite nimekirja ning neid ei hoita selles nimekirjas, kui on piisavalt teavet selle kohta, et nad ei ole või ei ole enam režiimiga seotud või ei mõjuta seda või ei kujuta tegelikku kõrvalehoidumise riski.

(4)  Nõukogu 31. mai 2013. aasta otsus 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 147, 1.6.2013, lk 14).”;"

| 2) | artikli 32 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Nõukogu edastab oma käesoleva artikli lõikes 1 osutatud loetellu kandmist käsitleva otsuse, sealhulgas loetelusse kandmise põhjused, asjaomasele isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada oma märkused. Eelkõige kui isik, üksus või asutus on kantud II lisasse sel alusel, et ta kuulub ühte artikli 15 lõikes 1a sätestatud kategooriatest, võib isik, üksus või asutus esitada tõendeid või märkusi selle kohta, et ehkki ta kuulub nimetatud kategooriasse, ei olnud tema määramine loetellu põhjendatud.”; |
| --- | --- |

2)

artikli 32 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Nõukogu edastab oma käesoleva artikli lõikes 1 osutatud loetellu kandmist käsitleva otsuse, sealhulgas loetelusse kandmise põhjused, asjaomasele isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada oma märkused. Eelkõige kui isik, üksus või asutus on kantud II lisasse sel alusel, et ta kuulub ühte artikli 15 lõikes 1a sätestatud kategooriatest, võib isik, üksus või asutus esitada tõendeid või märkusi selle kohta, et ehkki ta kuulub nimetatud kategooriasse, ei olnud tema määramine loetellu põhjendatud.”;

| 3) | II lisa pealkiri asendatakse järgmisega:
  „II LISA
  Artiklis 14, artikli 15 lõike 1 punktis a ja artikli 15 lõikes 1a osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu”. |
| --- | --- |

3)

II lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„II LISA

Artiklis 14, artikli 15 lõike 1 punktis a ja artikli 15 lõikes 1a osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 12. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  ELT L 147, 1.6.2013, lk 14.

1

(2)  Nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrus (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 442/2011 (ELT L 16, 19.1.2012, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1836, millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 75).

3

Euroopa Liidu Teataja

---

| 13.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/3

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2015/1829,

23. aprill 2015,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1144/2014 siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1144/2014 siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 2, artikli 11 lõiget 1, artikli 13 lõike 1 teist lõiku ning artikli 15 lõiget 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (2) eriti selle artikli 64 lõike 6 punkti a ja artikli 66 lõike 3 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 1144/2014 on tunnistatud kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008 (3) ja on kehtestatud uued eeskirjad, mille kohaselt võib liidu eelarvest täielikult või osaliselt rahastada siseturul ja kolmandates riikides võetavaid põllumajandustoodete ning teatavate põllumajandustoodetel põhinevate toiduainete teavitus- ja müügiedendusmeetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1144/2014 on tunnistatud kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008 (3) ja on kehtestatud uued eeskirjad, mille kohaselt võib liidu eelarvest täielikult või osaliselt rahastada siseturul ja kolmandates riikides võetavaid põllumajandustoodete ning teatavate põllumajandustoodetel põhinevate toiduainete teavitus- ja müügiedendusmeetmeid.

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud eeskirjades käsitletakse peamiselt liikmesriikide hallatavaid lihtprogramme. Komisjonipoolse otsese haldamise alla kuuluvate mitut riiki hõlmavate programmide suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (4). Siiski peaksid käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud tingimused, mille alusel programmi esitav organisatsioon programmi esitab, kehtima nii mitut riiki hõlmavate programmide kui ka lihtprogrammide suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud eeskirjades käsitletakse peamiselt liikmesriikide hallatavaid lihtprogramme. Komisjonipoolse otsese haldamise alla kuuluvate mitut riiki hõlmavate programmide suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (4). Siiski peaksid käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud tingimused, mille alusel programmi esitav organisatsioon programmi esitab, kehtima nii mitut riiki hõlmavate programmide kui ka lihtprogrammide suhtes.

| (3) | Määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 7 on sätestatud programme esitavate organisatsioonide loetelu. On vaja täpsustada, millistel tingimustel võivad eri kategooriatesse kuuluvad programme esitavad organisatsioonid taotleda liidult teavitus- ja müügiedendusprogrammi kaasrahastamist. Tagamaks et programme esitavad organisatsioonid esindavad asjaomast sektorit, tuleb kindlaks määrata vajalik esindatuse tase. Võimaluse korral peaks kehtima lihtne reegel, mille kohaselt oleks esindatud suurem osa sektorist. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 7 on sätestatud programme esitavate organisatsioonide loetelu. On vaja täpsustada, millistel tingimustel võivad eri kategooriatesse kuuluvad programme esitavad organisatsioonid taotleda liidult teavitus- ja müügiedendusprogrammi kaasrahastamist. Tagamaks et programme esitavad organisatsioonid esindavad asjaomast sektorit, tuleb kindlaks määrata vajalik esindatuse tase. Võimaluse korral peaks kehtima lihtne reegel, mille kohaselt oleks esindatud suurem osa sektorist.

| (4) | Liidu kaasrahastatavad teavitamis- ja müügiedendusmeetmed peaksid olema suunatud uute turgude avamisele kolmandates riikides ja neid peaks võtma suurem hulk organisatsioone. Konkurentsi suurendamiseks ja liidu müügiedenduskavale parima võimaliku juurdepääsu tagamiseks tuleks kehtestada eeskirjad, mille abil tagataks, et organisatsioon ei saa sama müügiedendusprogrammi jaoks toetust rohkem kui kaks korda järjest. |
| --- | --- |

(4)

Liidu kaasrahastatavad teavitamis- ja müügiedendusmeetmed peaksid olema suunatud uute turgude avamisele kolmandates riikides ja neid peaks võtma suurem hulk organisatsioone. Konkurentsi suurendamiseks ja liidu müügiedenduskavale parima võimaliku juurdepääsu tagamiseks tuleks kehtestada eeskirjad, mille abil tagataks, et organisatsioon ei saa sama müügiedendusprogrammi jaoks toetust rohkem kui kaks korda järjest.

| (5) | Lihtprogrammide rakendusasutuste valimiseks peavad programme esitavad organisatsioonid tagama parima hinna ja kvaliteedi suhte. Seda tehes peavad nad vältima huvide konflikti tekkimist. Kui programmi esitav organisatsioon on avalik-õiguslik isik vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (5) artikli 2 lõike 1 punktis 4 esitatud määratlusele, kohaldatakse kõnealuse direktiiviga ette nähtud ja riiklikku õigusesse üle võetud eeskirju. |
| --- | --- |

(5)

Lihtprogrammide rakendusasutuste valimiseks peavad programme esitavad organisatsioonid tagama parima hinna ja kvaliteedi suhte. Seda tehes peavad nad vältima huvide konflikti tekkimist. Kui programmi esitav organisatsioon on avalik-õiguslik isik vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (5) artikli 2 lõike 1 punktis 4 esitatud määratlusele, kohaldatakse kõnealuse direktiiviga ette nähtud ja riiklikku õigusesse üle võetud eeskirju.

| (6) | Liidu müügiedenduskava peaks täiendama ja tugevdama liikmesriikide võetavaid meetmeid ning keskenduma liidu sõnumile. Sellega seoses peaks liidu kaasrahastatavatel teavitamis- ja müügiedendusmeetmetel olema konkreetne liidu mõõde, mille hindamiseks tuleb kehtestada vajalikud kriteeriumid. |
| --- | --- |

(6)

Liidu müügiedenduskava peaks täiendama ja tugevdama liikmesriikide võetavaid meetmeid ning keskenduma liidu sõnumile. Sellega seoses peaks liidu kaasrahastatavatel teavitamis- ja müügiedendusmeetmetel olema konkreetne liidu mõõde, mille hindamiseks tuleb kehtestada vajalikud kriteeriumid.

| (7) | Seni on programme esitavad organisatsioonid peaaegu kahe kolmandiku siseturul korraldatud programmide puhul seadnud sihiks üksnes päritoluliikmesriigi. Lisaks võib nüüd toodete päritolu olla teatavatel tingimustel teavitamis- ja müügiedendusmaterjalides nähtav. Tõelise liidu lisaväärtuse tagamiseks tuleks laiendada siseturul korraldatavate ja liidu kaasrahastatavate programmide sihtturge, mis ei tohiks piirduda programmi esitava organisatsiooni päritoluliikmesriigiga, välja arvatud juhul, kui kõnealuste programmidega edastatakse Euroopa kvaliteedikavasid või õigeid toitumistavasid käsitlevat sõnumit kooskõlas Euroopa Komisjoni valge raamatuga „Toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimustega tegelemise Euroopa strateegia” (6). |
| --- | --- |

(7)

Seni on programme esitavad organisatsioonid peaaegu kahe kolmandiku siseturul korraldatud programmide puhul seadnud sihiks üksnes päritoluliikmesriigi. Lisaks võib nüüd toodete päritolu olla teatavatel tingimustel teavitamis- ja müügiedendusmaterjalides nähtav. Tõelise liidu lisaväärtuse tagamiseks tuleks laiendada siseturul korraldatavate ja liidu kaasrahastatavate programmide sihtturge, mis ei tohiks piirduda programmi esitava organisatsiooni päritoluliikmesriigiga, välja arvatud juhul, kui kõnealuste programmidega edastatakse Euroopa kvaliteedikavasid või õigeid toitumistavasid käsitlevat sõnumit kooskõlas Euroopa Komisjoni valge raamatuga „Toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimustega tegelemise Euroopa strateegia” (6).

| (8) | Et vältida kattuvust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (7) alusel rahastatavate müügiedendusmeetmetega, tuleb käesoleva määruse kohasest rahastamisest välja jätta programmid, millel on üksnes kohalik mõju, ja eelistada programme, millel on märkimisväärne ulatus, eelkõige siseturul piiriülesust arvestades. |
| --- | --- |

(8)

Et vältida kattuvust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (7) alusel rahastatavate müügiedendusmeetmetega, tuleb käesoleva määruse kohasest rahastamisest välja jätta programmid, millel on üksnes kohalik mõju, ja eelistada programme, millel on märkimisväärne ulatus, eelkõige siseturul piiriülesust arvestades.

| (9) | Liidu kaasrahastatavad teavitamis- ja müügiedendusmeetmed ei tohiks põhineda kaubamärkidel ega päritolul, vaid peaksid edastama liidu sõnumit. Sellega seoses peaksid siseturu teavitamis- ja müügiedendusmeetmed, mis hõlmavad määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõikes 4 osutatud kava, andma edasi sõnumit kõnealuse kava omaduste kohta või selle kaudu pakutavate tagatiste kohta, mille eesmärk on eelkõige suurendada teadlikkust liidu kvaliteedikavadest ja edendada nende tunnustamist. |
| --- | --- |

(9)

Liidu kaasrahastatavad teavitamis- ja müügiedendusmeetmed ei tohiks põhineda kaubamärkidel ega päritolul, vaid peaksid edastama liidu sõnumit. Sellega seoses peaksid siseturu teavitamis- ja müügiedendusmeetmed, mis hõlmavad määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõikes 4 osutatud kava, andma edasi sõnumit kõnealuse kava omaduste kohta või selle kaudu pakutavate tagatiste kohta, mille eesmärk on eelkõige suurendada teadlikkust liidu kvaliteedikavadest ja edendada nende tunnustamist.

| (10) | Tarbijate teavitamiseks tuleks täpsustada, et igasugune teave, mis käsitleb toote mõju tervisele, peab põhinema tunnustatud teaduslikul alusel ning olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1924/2006 (8) lisaga või olema heaks kiidetud pädevate riiklike asutuste poolt, kes vastutavad rahvatervise eest riigis, kus toiminguid tehakse. |
| --- | --- |

(10)

Tarbijate teavitamiseks tuleks täpsustada, et igasugune teave, mis käsitleb toote mõju tervisele, peab põhinema tunnustatud teaduslikul alusel ning olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1924/2006 (8) lisaga või olema heaks kiidetud pädevate riiklike asutuste poolt, kes vastutavad rahvatervise eest riigis, kus toiminguid tehakse.

| (11) | Müügiedendusmeetmete konkreetset olemust silmas pidades tuleks kehtestada rahastamiskõlblikkuse eeskirjad, mis käsitlevad kulusid, mida toetusesaaja on kandnud programmi rakendamise tulemusena. |
| --- | --- |

(11)

Müügiedendusmeetmete konkreetset olemust silmas pidades tuleks kehtestada rahastamiskõlblikkuse eeskirjad, mis käsitlevad kulusid, mida toetusesaaja on kandnud programmi rakendamise tulemusena.

| (12) | Lihtprogramme tuleks rahastada määruse (EL) nr 1306/2013 alusel. Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 907/2014 (9) artikli 19 lõikes 4 on sätestatud, et tagatistega seotud kulud jäävad tagatise andnud isiku kanda. Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 126 lõike 3 teise lõigu punktile a, mida tuleks kohaldada mitut riiki hõlmavate programmide suhtes, tuleks liidu toetuse saamise tingimustele vastavana käsitada kulusid, mis on seotud toetusesaaja antud eelmaksetagatistega. Et tagada võrdne kohtlemine lihtprogrammide ja mitut riiki hõlmavate programmide puhul, mille võib esitada sama programmi esitav organisatsioon, tuleks teha erand määruse (EL) nr 907/2014 artikli 19 lõikest 4 ja võimaldada tagatistega seotud kulusid käsitada liidu toetuse tingimustele vastavana. |
| --- | --- |

(12)

Lihtprogramme tuleks rahastada määruse (EL) nr 1306/2013 alusel. Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 907/2014 (9) artikli 19 lõikes 4 on sätestatud, et tagatistega seotud kulud jäävad tagatise andnud isiku kanda. Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 126 lõike 3 teise lõigu punktile a, mida tuleks kohaldada mitut riiki hõlmavate programmide suhtes, tuleks liidu toetuse saamise tingimustele vastavana käsitada kulusid, mis on seotud toetusesaaja antud eelmaksetagatistega. Et tagada võrdne kohtlemine lihtprogrammide ja mitut riiki hõlmavate programmide puhul, mille võib esitada sama programmi esitav organisatsioon, tuleks teha erand määruse (EL) nr 907/2014 artikli 19 lõikest 4 ja võimaldada tagatistega seotud kulusid käsitada liidu toetuse tingimustele vastavana.

| (13) | Selleks et tõhusalt kaitsta liidu finantshuve, tuleks vastu võtta asjakohased meetmed finantspettustega ja tõsise hooletusega võitlemiseks. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks kehtestada tõhususe, hoiatavuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest lähtuvad halduskaristused. Käesoleva määruse alusel kohaldatavad halduskaristused peaksid olema piisavalt hoiatavad, et hoida ära tahtlikku nõuete rikkumist. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tõhusalt kaitsta liidu finantshuve, tuleks vastu võtta asjakohased meetmed finantspettustega ja tõsise hooletusega võitlemiseks. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks kehtestada tõhususe, hoiatavuse ja proportsionaalsuse põhimõtetest lähtuvad halduskaristused. Käesoleva määruse alusel kohaldatavad halduskaristused peaksid olema piisavalt hoiatavad, et hoida ära tahtlikku nõuete rikkumist.

| (14) | Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni määrus (EÜ) nr 501/2008, (10) milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Samas tuleks kõnealust õigusakti ka edaspidi kohaldada programmide suhtes, mis on selle sätete alusel välja valitud, |
| --- | --- |

(14)

Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni määrus (EÜ) nr 501/2008, (10) milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Samas tuleks kõnealust õigusakti ka edaspidi kohaldada programmide suhtes, mis on selle sätete alusel välja valitud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tingimused, mille kohaselt võib programmi esitav organisatsioon esitada lihtprogrammi või mitut riiki hõlmava programmi

1.   Programme esitavad organisatsioonid, kellele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõikes 1, võivad esitada teavitus- ja müügiedendusprogrammi käsitleva ettepaneku, tingimusel et nad esindavad asjaomast sektorit või toodet järgmisel viisil:

| a) | määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktides a ja b osutatud liikmesriigi või liidu tasandi kutseorganisatsiooni või kutsealadevahelist organisatsiooni käsitatakse programmiga seotud sektorit esindavana:






  i) | kui organisatsiooni kuuluvate tootjate arv moodustab vähemalt 50 % tootjate arvust või organisatsiooni toodangu maht või väärtus moodustab vähemalt 50 % asjaomase toote (asjaomaste toodete) või sektori turustatava toodangu mahust või väärtusest asjaomase liikmesriigi tasandil või liidu tasandil või |
| --- | --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktides a ja b osutatud liikmesriigi või liidu tasandi kutseorganisatsiooni või kutsealadevahelist organisatsiooni käsitatakse programmiga seotud sektorit esindavana:

i)

kui organisatsiooni kuuluvate tootjate arv moodustab vähemalt 50 % tootjate arvust või organisatsiooni toodangu maht või väärtus moodustab vähemalt 50 % asjaomase toote (asjaomaste toodete) või sektori turustatava toodangu mahust või väärtusest asjaomase liikmesriigi tasandil või liidu tasandil või

| ii) | kui see on tootmisharudevaheline organisatsioon, mida liikmesriik on tunnustanud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (11) artikliga 158 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (12) artikliga 16; |
| --- | --- |

ii)

kui see on tootmisharudevaheline organisatsioon, mida liikmesriik on tunnustanud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (11) artikliga 158 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (12) artikliga 16;

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (13) artikli 3 punktis 2 määratletud rühma, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis a, käsitatakse määruse (EL) nr 1151/2012 alusel kaitstud nime esindavana ning programmiga hõlmatuna, kui rühma toodang moodustab mahu või väärtuse poolest vähemalt 50 % kaitstud nimega toote (toodete) turustatavast toodangust; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (13) artikli 3 punktis 2 määratletud rühma, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis a, käsitatakse määruse (EL) nr 1151/2012 alusel kaitstud nime esindavana ning programmiga hõlmatuna, kui rühma toodang moodustab mahu või väärtuse poolest vähemalt 50 % kaitstud nimega toote (toodete) turustatavast toodangust;

| c) | tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liitu, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis c, käsitatakse programmiga seotud toodet (tooteid) või sektorit esindavana, kui liikmesriik on seda tunnustanud kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 154 või 156 või määruse (EL) nr 1379/2013 artikliga 14; |
| --- | --- |

c)

tootjaorganisatsiooni või tootjaorganisatsioonide liitu, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis c, käsitatakse programmiga seotud toodet (tooteid) või sektorit esindavana, kui liikmesriik on seda tunnustanud kooskõlas määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 154 või 156 või määruse (EL) nr 1379/2013 artikliga 14;

| d) | kui välja arvata programmid, mis viiakse ellu pärast tarbijate usalduse kaotust, siis käsitatakse programmiga seotud sektorit (sektoreid) esindavana põllumajanduse ja toidutööstuse sektori asutusi, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis d, ning mille liikmete hulka kuulub asjaomase toote (asjaomaste toodete) või sektori esindajaid. |
| --- | --- |

d)

kui välja arvata programmid, mis viiakse ellu pärast tarbijate usalduse kaotust, siis käsitatakse programmiga seotud sektorit (sektoreid) esindavana põllumajanduse ja toidutööstuse sektori asutusi, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 7 lõike 1 punktis d, ning mille liikmete hulka kuulub asjaomase toote (asjaomaste toodete) või sektori esindajaid.

2.   Erandina lõike 1 punkti a alapunktist i ja punktist b võidakse lubada madalamaid piirmäärasid, kui programmi esitav organisatsioon on esitatud ettepanekus tõendanud, et on konkreetsed asjaolud, sealhulgas tõendid turu struktuuri kohta, mis õigustavad programmi esitava organisatsiooni käsitamist asjaomast toodet (asjaomaseid tooteid) või sektorit esindavana.

3.   Programmi esitaval organisatsioonil on olemas programmi tõhusaks elluviimiseks vajalikud tehnilised, rahalised ja kutsealased vahendid.

4.   Programmi esitavale organisatsioonile ei anta rohkem kui kahel järjestikusel korral toetust teavitamis- ja müügiedendusprogrammide jaoks, mis hõlmavad sama toodet või kava ning toimuvad samal geograafilisel turul.

Artikkel 2

Lihtprogrammide rakendusasutuste valimine

1.   Programme esitavad organisatsioonid peavad valima parima hinna ja kvaliteedi suhte tagavad lihtprogrammide rakendusasutused. Seda tehes peavad organisatsioonid võtma kõik meetmed, mis aitavad ennetada olukorda, kus programmi erapooletut ja objektiivset rakendamist ohustavad majanduslike, poliitiliste või rahvuslike huvide või perekonna- või emotsionaalsete sidemetega seotud põhjused või muud põhjused, mis tulenevad ühistest huvidest (edaspidi „huvide konflikt”).

2.   Kui programmi esitav organisatsioon on avalik-õiguslik isik vastavalt direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punktis 4 esitatud määratlusele, peab ta valima lihtprogrammide rakendusasutused vastavalt riiklikele õigusaktidele, millega nimetatud direktiiv üle võeti.

Artikkel 3

Lihtprogrammide rahastamiskõlblikkus

1.   Rahastamiskõlblikud on lihtprogrammid, kui need:

| a) | vastavad asjaomaseid tooteid ja nende turustamist reguleerivatele liidu õigusaktidele; |
| --- | --- |

a)

vastavad asjaomaseid tooteid ja nende turustamist reguleerivatele liidu õigusaktidele;

| b) | on märkimisväärse ulatusega, eelkõige kavandatud mõõdetavad piiriülese mõju tähenduses. Siseturul tähendab see, et programmi rakendatakse vähemalt kahes liikmesriigis, eraldatud eelarve jaotub tasakaalustatult ja eelkõige võetakse arvesse iga asjaomase liikmesriigi turu suurust, või rakendatakse programmi ühes liikmesriigis, mis on erinev programmi esitava organisatsiooni päritoluliikmesriigist. Käesolevat nõuet ei kohaldata programmide suhtes, millega edastatakse sõnumit seoses liidu kvaliteedikavadega, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõike 4 punktides a, b ja c, ega õigeid toitumistavasid käsitlevate programmide suhtes; |
| --- | --- |

b)

on märkimisväärse ulatusega, eelkõige kavandatud mõõdetavad piiriülese mõju tähenduses. Siseturul tähendab see, et programmi rakendatakse vähemalt kahes liikmesriigis, eraldatud eelarve jaotub tasakaalustatult ja eelkõige võetakse arvesse iga asjaomase liikmesriigi turu suurust, või rakendatakse programmi ühes liikmesriigis, mis on erinev programmi esitava organisatsiooni päritoluliikmesriigist. Käesolevat nõuet ei kohaldata programmide suhtes, millega edastatakse sõnumit seoses liidu kvaliteedikavadega, millele on osutatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõike 4 punktides a, b ja c, ega õigeid toitumistavasid käsitlevate programmide suhtes;

| c) | on liidu mõõtmega nii sisu kui ka sõnumi ja mõju valdkonnas; sellise programmi kaudu pakutakse eelkõige teavet Euroopa tootmisstandardite, Euroopa toiduainete kvaliteedi ja ohutuse ning Euroopa toitumistavade ja kultuuri kohta, edendatakse Euroopa toodete mainet siseturul ja rahvusvahelistel turgudel ning suurendatakse üldsuse ja äriühingute teadlikkust Euroopa toodetest ja logodest. See tähendab eelkõige, et siseturu programm, mis hõlmab ühte või mitut määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõikes 4 osutatud kava, peab oma peamise liidu sõnumi raames keskenduma kõnealusele kavale (kõnealustele kavadele). Kui kõnealuse programmi puhul kasutatakse eelnimetatud kava(de) iseloomustamiseks üht või mitut toodet, siis peab sellist toodet (selliseid tooteid) väljendama teisese sõnumina, mis on seotud peamise liidu sõnumiga. |
| --- | --- |

c)

on liidu mõõtmega nii sisu kui ka sõnumi ja mõju valdkonnas; sellise programmi kaudu pakutakse eelkõige teavet Euroopa tootmisstandardite, Euroopa toiduainete kvaliteedi ja ohutuse ning Euroopa toitumistavade ja kultuuri kohta, edendatakse Euroopa toodete mainet siseturul ja rahvusvahelistel turgudel ning suurendatakse üldsuse ja äriühingute teadlikkust Euroopa toodetest ja logodest. See tähendab eelkõige, et siseturu programm, mis hõlmab ühte või mitut määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõikes 4 osutatud kava, peab oma peamise liidu sõnumi raames keskenduma kõnealusele kavale (kõnealustele kavadele). Kui kõnealuse programmi puhul kasutatakse eelnimetatud kava(de) iseloomustamiseks üht või mitut toodet, siis peab sellist toodet (selliseid tooteid) väljendama teisese sõnumina, mis on seotud peamise liidu sõnumiga.

2.   Lisaks, kui programmi edastatav sõnum on seotud tervisele avalduvat mõju käsitleva teabega, peab kõnealune sõnum:

| a) | siseturul vastama määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisale või olema heaks kiidetud selle liikmesriigi pädeva tervishoiuasutuse poolt, kus toiminguid tehakse; |
| --- | --- |

a)

siseturul vastama määruse (EÜ) nr 1924/2006 lisale või olema heaks kiidetud selle liikmesriigi pädeva tervishoiuasutuse poolt, kus toiminguid tehakse;

| b) | kolmandates riikides olema heaks kiidetud selle riigi pädeva tervishoiuasutuse poolt, kus toiminguid tehakse. |
| --- | --- |

b)

kolmandates riikides olema heaks kiidetud selle riigi pädeva tervishoiuasutuse poolt, kus toiminguid tehakse.

Artikkel 4

Liidu toetuse saamise tingimustele vastavad lihtprogrammide kulud

1.   Liidu poolt rahastamiskõlblikuks loetavad kulud peavad vastama kõigile järgmistele kriteeriumidele:

| a) | need kannab programmi esitanud organisatsioon reaalselt programmi rakendamise käigus, välja arvatud kulud, mis on seotud lõpparuannete ja hindamisega; |
| --- | --- |

a)

need kannab programmi esitanud organisatsioon reaalselt programmi rakendamise käigus, välja arvatud kulud, mis on seotud lõpparuannete ja hindamisega;

| b) | need on näidatud programmi hinnangulises üldeelarves; |
| --- | --- |

b)

need on näidatud programmi hinnangulises üldeelarves;

| c) | need on vajalikud kaasrahastatava programmi rakendamiseks; |
| --- | --- |

c)

need on vajalikud kaasrahastatava programmi rakendamiseks;

| d) | need on tuvastatavad ja kontrollitavad, eelkõige kirjendatud programmi esitanud organisatsiooni raamatupidamisarvestuses ja määratud kindlaks vastavalt selle liikmesriigi raamatupidamisstandarditele, kus programmi esitanud organisatsioon on registrisse kantud; |
| --- | --- |

d)

need on tuvastatavad ja kontrollitavad, eelkõige kirjendatud programmi esitanud organisatsiooni raamatupidamisarvestuses ja määratud kindlaks vastavalt selle liikmesriigi raamatupidamisstandarditele, kus programmi esitanud organisatsioon on registrisse kantud;

| e) | need on kooskõlas kohaldatavatest maksustamist ja sotsiaalvaldkonda käsitlevast õigusest tulenevate nõuetega; |
| --- | --- |

e)

need on kooskõlas kohaldatavatest maksustamist ja sotsiaalvaldkonda käsitlevast õigusest tulenevate nõuetega;

| f) | need on mõistlikud, õigustatud ja vastavad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele, eelkõige ökonoomsuse ja tõhususe poolest. |
| --- | --- |

f)

need on mõistlikud, õigustatud ja vastavad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele, eelkõige ökonoomsuse ja tõhususe poolest.

2.   Määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 8 lõikes 2 osutatud toetustaotluste esitamise kutses täpsustatakse need kulukategooriad, mida käsitatakse liidu toetuse tingimustele vastavana.

Järgmised kulukategooriad on siiski rahastamiskõlblikud:

| a) | erandina määruse (EL) nr 907/2014 artikli 19 lõikest 4 on rahastamiskõlblikud kulud seoses panga või finantsasutuse antud ettemakstud tagatisega, mille on esitanud programmi esitav organisatsioon, kui see on nõutav määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 15 lõike 6 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

erandina määruse (EL) nr 907/2014 artikli 19 lõikest 4 on rahastamiskõlblikud kulud seoses panga või finantsasutuse antud ettemakstud tagatisega, mille on esitanud programmi esitav organisatsioon, kui see on nõutav määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 15 lõike 6 kohaselt;

| b) | kulud, mis on seotud välisaudititega, kui maksetaotluste toetuseks nõutakse auditeid; |
| --- | --- |

b)

kulud, mis on seotud välisaudititega, kui maksetaotluste toetuseks nõutakse auditeid;

| c) | personalikulud, mis piirduvad palga, sotsiaalkindlustusmaksete ja muu programmi rakendama määratud töötajatele makstava tasuga, mis tuleneb kohaldatavatest riiklikest õigusaktidest või töölepingust, programmi esitava organisatsiooni heaks otsese lepingu (v.a tööleping) alusel töötavate füüsiliste isikute kulud või kolmanda isiku poolt tasu eest lähetatud töötajate kulud; |
| --- | --- |

c)

personalikulud, mis piirduvad palga, sotsiaalkindlustusmaksete ja muu programmi rakendama määratud töötajatele makstava tasuga, mis tuleneb kohaldatavatest riiklikest õigusaktidest või töölepingust, programmi esitava organisatsiooni heaks otsese lepingu (v.a tööleping) alusel töötavate füüsiliste isikute kulud või kolmanda isiku poolt tasu eest lähetatud töötajate kulud;

| d) | käibemaks, kui see ei ole kohaldatava riikliku käibemaksuõiguse alusel tagasi nõutav ja kui seda maksab toetusesaaja, kes ei ole mittemaksukohustuslane nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (14) artikli 13 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- |

d)

käibemaks, kui see ei ole kohaldatava riikliku käibemaksuõiguse alusel tagasi nõutav ja kui seda maksab toetusesaaja, kes ei ole mittemaksukohustuslane nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (14) artikli 13 lõike 1 tähenduses;

| e) | kulud, mis on seotud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 15 lõikes 4 osutatud teavitus- ja müügiedendusmeetmete tulemuste hindamisele suunatud uuringutega, mille teostab sõltumatu ja kvalifitseeritud välisasutus. |
| --- | --- |

e)

kulud, mis on seotud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 15 lõikes 4 osutatud teavitus- ja müügiedendusmeetmete tulemuste hindamisele suunatud uuringutega, mille teostab sõltumatu ja kvalifitseeritud välisasutus.

3.   Kaudsete rahastamiskõlblike kulude kindlaksmääramiseks kohaldatakse kindlasummalist makset, milleks on 4 % programmi esitava organisatsiooni otsestest toetuskõlblikest personalikuludest.

Artikkel 5

Lihtprogrammidega seotud halduskaristused

1.   Eeskirjade eiramise korral määratakse programmi esitavale organisatsioonile halduskaristus, mille summa moodustab algselt makstud või taotletud summa ning tegelikult tasumisele kuuluva summa kahekordne vahe.

2.   Tõsise üleastumise korral, eelkõige lõikes 1 osutatud eeskirjade eiramise kordumise korral või juhul, kui on leitud, et programmi esitav organisatsioon on olulisel määral rikkunud oma kohustusi seoses programmide valimismenetluse või nende elluviimisega, võetakse programmi esitavalt organisatsioonilt õigus osaleda teavitamis- ja müügiedendusmeetmetes kolme aasta jooksul alates rikkumise kindlakstegemise kuupäevast.

Artikkel 6

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 501/2008 tunnistatakse kehtetuks. Siiski kohaldatakse kõnealust määrust programmide suhtes, mis on heaks kiidetud määruse sätete alusel enne 1. detsembrit 2015.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. detsembrist 2015 programmiettepanekute suhtes, mis on esitatud 1. detsembril 2015 või pärast seda.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. aprill 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 56.

1

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008, 17. detsember 2007, põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides (ELT L 3, 5.1.2008, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/24/EL, 26. veebruar 2014, riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65). Direktiiv 2004/18/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 18. aprillist 2016.

5

(6)  KOM(2007) 279 (lõplik), 30.5.2007.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1305/2013, 17. detsember 2013, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1924/2006, 20. detsember 2006, toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (ELT L 404, 30.12.2006, lk 9).

8

(9)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 907/2014, 11. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 makse- ja muude asutuste finantsjuhtimise, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise, tagatiste ja euro kasutamise osas (ELT L 255, 28.8.2014, lk 18).

9

(10)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 501/2008, 5. juuni 2008, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 (põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 147, 6.6.2008, lk 3).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1379/2013, 11. detsember 2013, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1151/2012, 21. november 2012, põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).

13

(14)  Nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ, 28. november 2006, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

14

---

| 13.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/9

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2015/1830,

8. juuli 2015,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 75 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2568/91 (2) on kindlaks määratud oliiviõli ja oliivijääkõli füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused ning nende hindamise meetodid. Neid meetodeid ning õlide omaduste piirnorme ajakohastatakse korrapäraselt vastavalt keemiaekspertide seisukohtadele ning lähtudes rahvusvahelises oliiviõlinõukogus tehtud tööst. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2568/91 (2) on kindlaks määratud oliiviõli ja oliivijääkõli füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused ning nende hindamise meetodid. Neid meetodeid ning õlide omaduste piirnorme ajakohastatakse korrapäraselt vastavalt keemiaekspertide seisukohtadele ning lähtudes rahvusvahelises oliiviõlinõukogus tehtud tööst.

| (2) | Selleks et tagada rahvusvahelise oliivinõukogu uusimate rahvusvaheliste standardite rakendamine liidu tasandil, tuleks kohandada linoolhappe sisalduse madalamaid piirnorme, mis on esitatud määruse (EMÜ) nr 2568/91 I lisa teise tabeli joonealuses märkuses. Lisaks tuleks kõnealuses lisas asendada ekstra-neitsioliiviõli rasvhappe etüülestrisisalduse järkjärgulise vähendamise ajakavas aastaarv 2015 aastaarvuga 2016. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada rahvusvahelise oliivinõukogu uusimate rahvusvaheliste standardite rakendamine liidu tasandil, tuleks kohandada linoolhappe sisalduse madalamaid piirnorme, mis on esitatud määruse (EMÜ) nr 2568/91 I lisa teise tabeli joonealuses märkuses. Lisaks tuleks kõnealuses lisas asendada ekstra-neitsioliiviõli rasvhappe etüülestrisisalduse järkjärgulise vähendamise ajakavas aastaarv 2015 aastaarvuga 2016.

| (3) | Määruse (EMÜ) nr 2568/91 XXa lisa kohast oliiviõlides kõrvaliste taimsete õlide määramise meetodit enam ei kasutata. Kõnealuse määruse I lisa esimese tabeli joonealune märkus, milles osutatakse kõnealusele meetodile, tuleks seetõttu välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EMÜ) nr 2568/91 XXa lisa kohast oliiviõlides kõrvaliste taimsete õlide määramise meetodit enam ei kasutata. Kõnealuse määruse I lisa esimese tabeli joonealune märkus, milles osutatakse kõnealusele meetodile, tuleks seetõttu välja jätta.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2568/91 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2568/91 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2568/91 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. juuli 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2568/91, 11. juuli 1991, oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta (EÜT L 248, 5.9.1991, lk 1).

2

---

LISA

I LISA

OLIIVIÕLI OMADUSED

| Kategooria | Rasvhapete etüülestrid (FAEEd) (*) | Happesus
  (%) (*) | Peroksiidiarv
  mekv O2/kg (*) | Vahad
  mg/kg (**) | 2-glütserüül-monopalmitaat
  (%) | Stigmastadieenid
  mg/kg (1) | Vahe: ECN42 (HPLC) ja ECN42
  (teoreetiline arvutus) | K232 (*) | K268 või K270 (*) | Δ-K (*) | Organoleptiline hinnang: puuduse mediaan (Md) (*) | Organoleptiline hinnang: puuviljalisuse mediaan (Mf) (*) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ekstra-neitsioliiviõli |

Kategooria

Rasvhapete etüülestrid (FAEEd) (*)

Happesus

(%) (*)

Peroksiidiarv

mekv O2/kg (*)

Vahad

mg/kg (**)

2-glütserüül-monopalmitaat

(%)

Stigmastadieenid

mg/kg (1)

Vahe: ECN42 (HPLC) ja ECN42

(teoreetiline arvutus)

K232 (*)

K268 või K270 (*)

Δ-K (*)

Organoleptiline hinnang: puuduse mediaan (Md) (*)

Organoleptiline hinnang: puuviljalisuse mediaan (Mf) (*)

1.

Ekstra-neitsioliiviõli

FAEEd ≤ 40 mg/kg (viljelusaasta 2013–2014 (2))

FAEEd ≤ 35 mg/kg (viljelusaasta 2014–2016)

FAEEd ≤ 30 mg/kg (viljelusaastad pärast 2016. a)

≤ 0,8

≤ 20

C42 + C44 + C46 ≤ 150

≤ 0,9, kui palmitiinhappe üldsisaldus ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,50

≤ 0,22

≤ 0,01

Md = 0

Mf > 0

≤ 1,0, kui palmitiinhappe üldsisaldus > 14 %

| 2. | Neitsioliiviõli |
| --- | --- |

2.

Neitsioliiviõli

—

≤ 2,0

≤ 20

C42 + C44 + C46 ≤ 150

≤ 0,9, kui palmitiinhappe üldsisaldus ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,60

≤ 0,25

≤ 0,01

Md ≤ 3,5

Mf > 0

≤ 1,0, kui palmitiinhappe üldsisaldus > 14 %

| 3. | Lambiõli |
| --- | --- |

3.

Lambiõli

—

> 2,0

—

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 300 (3)

≤ 0,9, kui palmitiinhappe üldsisaldus ≤ 14 %

≤ 0,50

≤ |0,3|

—

—

—

Md > 3,5 (4)

—

≤ 1,1, kui palmitiinhappe üldsisaldus > 14 %

| 4. | Rafineeritud oliiviõli |
| --- | --- |

4.

Rafineeritud oliiviõli

—

≤ 0,3

≤ 5

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 350

≤ 0,9, kui palmitiinhappe üldsisaldus ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 1,10

≤ 0,16

—

—

≤ 1,1, kui palmitiinhappe üldsisaldus > 14 %

| 5. | Rafineeritud ja neitsioliiviõlist koosnev oliiviõli |
| --- | --- |

5.

Rafineeritud ja neitsioliiviõlist koosnev oliiviõli

—

≤ 1,0

≤ 15

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 350

≤ 0,9, kui palmitiinhappe üldsisaldus ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 0,90

≤ 0,15

—

—

≤ 1,0, kui palmitiinhappe üldsisaldus > 14 %

| 6. | Töötlemata oliivijääkõli |
| --- | --- |

6.

Töötlemata oliivijääkõli

—

—

—

C40 + C42+ C44 + C46 > 350 (5)

≤ 1,4

—

≤ |0,6|

—

—

—

—

—

| 7. | Rafineeritud oliivijääkõli |
| --- | --- |

7.

Rafineeritud oliivijääkõli

—

≤ 0,3

≤ 5

C40 + C42 + C44 + C46 > 350

≤ 1,4

—

≤ |0,5|

—

≤ 2,00

≤ 0,20

—

—

| 8. | Oliivijääkõli |
| --- | --- |

8.

Oliivijääkõli

—

≤ 1,0

≤ 15

C40 + C42 + C44 + C46 > 350

≤ 1,2

—

≤ |0,5|

—

≤ 1,70

≤ 0,18

—

—

| Kategooria | Rasvhappeline koostis (6) | Oleiinhappe trans-isomeeride kogusumma
  (%) | Linool- ja linoleenhappe trans-isomeeride summa
  (%) | Steroolne koostis | Steroolid kokku
  (mg/kg) | Erütrodiool ja uvaool
  (%) (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müristiinhape
  (%) | Linoleenhape
  (%) | Arahhiinhape
  (%) | Eikoseenhape
  (%) | Beheenhape
  (%) | Lignotseriinhape
  (%) | Kolesterool
  (%) | Brassikasterool
  (%) | Kampesterool (7)

  (%) | Stigmasterool
  (%) | App. βsitosterool (8)

  (%) (**) | Δ-7-stigmastenool (7)

  (%) |
| 1. | Ekstra-neitsioliiviõli |

Kategooria

Rasvhappeline koostis (6)

Oleiinhappe trans-isomeeride kogusumma

(%)

Linool- ja linoleenhappe trans-isomeeride summa

(%)

Steroolne koostis

Steroolid kokku

(mg/kg)

Erütrodiool ja uvaool

(%) (**)

Müristiinhape

(%)

Linoleenhape

(%)

Arahhiinhape

(%)

Eikoseenhape

(%)

Beheenhape

(%)

Lignotseriinhape

(%)

Kolesterool

(%)

Brassikasterool

(%)

Kampesterool (7)

(%)

Stigmasterool

(%)

App. βsitosterool (8)

(%) (**)

Δ-7-stigmastenool (7)

(%)

1.

Ekstra-neitsioliiviõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 2. | Neitsioliiviõli |
| --- | --- |

2.

Neitsioliiviõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 3. | Lambiõli |
| --- | --- |

3.

Lambiõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5 (9)

| 4. | Rafineeritud oliiviõli |
| --- | --- |

4.

Rafineeritud oliiviõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 5. | Rafineeritud ja neitsioliiviõlist koosnev oliiviõli |
| --- | --- |

5.

Rafineeritud ja neitsioliiviõlist koosnev oliiviõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 6. | Töötlemata oliivijääkõli |
| --- | --- |

6.

Töötlemata oliivijääkõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 2 500

> 4,5 (10)

| 7. | Rafineeritud oliivijääkõli |
| --- | --- |

7.

Rafineeritud oliivijääkõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 800

> 4,5

| 8. | Oliivijääkõli |
| --- | --- |

8.

Oliivijääkõli

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 600

> 4,5

Märkused

| a) | Analüüside tulemused peavad olema väljendatud sama arvu kümnendkohtadega, kui iga omaduse puhul on ette nähtud. Viimast numbrit tuleb suurendada ühe ühiku võrra, kui järgmine number on suurem kui 4. |
| --- | --- |

a)

Analüüside tulemused peavad olema väljendatud sama arvu kümnendkohtadega, kui iga omaduse puhul on ette nähtud. Viimast numbrit tuleb suurendada ühe ühiku võrra, kui järgmine number on suurem kui 4.

| b) | Õli kategooriat võib muuta või deklareerida õli käesoleva määruse kohaselt mittepuhtaks, kui ainult üks omadus ei vasta märgitud väärtusele. |
| --- | --- |

b)

Õli kategooriat võib muuta või deklareerida õli käesoleva määruse kohaselt mittepuhtaks, kui ainult üks omadus ei vasta märgitud väärtusele.

| c) | Kui omadus on märgistatud tärniga (*), tähendab see õli kvaliteedi puhul järgmist: – lambiõli puhul võivad mõlemad asjakohased piirväärtused samaaegselt erineda deklareeritud väärtustest; – neitsioliiviõlide puhul muudetakse kategooriat, kui kas või ainult üks nendest väärtustest erineb deklareeritud väärtusest, kuigi sellise õli võib ikka veel klassifitseerida ühte neitsioliiviõli kategooriatest. |
| --- | --- |

c)

Kui omadus on märgistatud tärniga (*), tähendab see õli kvaliteedi puhul järgmist: – lambiõli puhul võivad mõlemad asjakohased piirväärtused samaaegselt erineda deklareeritud väärtustest; – neitsioliiviõlide puhul muudetakse kategooriat, kui kas või ainult üks nendest väärtustest erineb deklareeritud väärtusest, kuigi sellise õli võib ikka veel klassifitseerida ühte neitsioliiviõli kategooriatest.

| d) | Kui omadus on tähistatud kahe tärniga (**), osutab see, et kõikide oliivijääkõli tüüpide puhul võivad mõlemad asjaomased näitajad korraga erineda märgitud piirmääradest. |
| --- | --- |

d)

Kui omadus on tähistatud kahe tärniga (**), osutab see, et kõikide oliivijääkõli tüüpide puhul võivad mõlemad asjaomased näitajad korraga erineda märgitud piirmääradest.

Liide

OTSUSTAMISSKEEM

Kampesterooli otsustamisskeem neitsioliiviõli ja ekstra neitsioliiviõli kohta:

Muud näitajad peavad vastama käesoleva määrusega kehtestatud normidele.

Δ-7-stigmastenooli otsustamisskeem:

| — | Ekstra-neitsioliiviõlid ja neitsioliiviõlid |
| --- | --- |

—

Ekstra-neitsioliiviõlid ja neitsioliiviõlid

Image

Muud näitajad peavad vastama käesoleva määrusega kehtestatud normidele.

| — | Oliivijääkõlid (toor- ja rafineeritud) |
| --- | --- |

—

Oliivijääkõlid (toor- ja rafineeritud)

Image

---

(1)  Kokku isomeere, mis õnnestus (mida ei õnnestunud) lahutada kapillaarkolonniga.

1

(2)  Piirmäära kohaldatakse oliiviõlidele, mis on toodetud alates 1. märtsist 2014.

2

(3)  Õlisid vahasisaldusega 300–350 mg/kg käsitatakse lambiõlidena, kui alifaatsete alkoholide üldsisaldus on kuni 350 mg/kg või kui erütrodiooli ja uvaooli sisaldus on kuni 3,5 %.

3

(4)  Puuduse mediaan võib olla kuni 3,5 ning puuviljalisuse mediaan 0.

4

(5)  Õlisid vahasisaldusega 300–350 mg/kg käsitatakse töötlemata oliivijääkõlidena, kui alifaatsete alkoholide üldsisaldus on üle 350 mg/kg ning kui erütrodiooli ja uvaooli sisaldus on suurem kui 3,5 %.

5

(6)  Muude rasvhapete sisaldus (%): palmitiinhape: 7,50–20,00; palmitoleiinhape: 0,30–3,50; heptadekaanhape: ≤ 0,30; heptadetseenhape: ≤ 0,30; steariinhape: 0,50–5,00; oleiinhape: 55,00–83,00; linoolhape: 2,50–21,00.

6

(7)  Vt käesoleva lisa liide.

7

(8)  App. β-sitosterool: Δ-5,23-stigmastadienool + klerosterool + β-sitosterool + sitostanool + Δ-5-avenasterool + Δ-5,24-stigmastadienool.

8

(9)  Õlisid vahasisaldusega 300–350 mg/kg käsitatakse lambiõlidena, kui alifaatsete alkoholide üldsisaldus on kuni 350 mg/kg või kui erütrodiooli ja uvaooli sisaldus on kuni 3,5 %.

9

(10)  Õlisid vahasisaldusega 300–350 mg/kg käsitatakse töötlemata oliivijääkõlidena, kui alifaatsete alkoholide üldsisaldus on üle 350 mg/kg või kui erütrodiooli ja uvaooli sisaldus on suurem kui 3,5 %.

10

---

| 13.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1831,

7. oktoober 2015,

milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1144/2014 (siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta) rakenduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL) nr 1144/2014 siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3, artikli 13 lõike 2 teist lõiku, artikli 14 lõike 1 teist lõiku ja artiklit 25,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 1144/2014 on kehtetuks tunnistatud nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008 (2) ning selles on sätestatud uued eeskirjad siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta. Samuti on määrusega antud komisjonile volitus kehtestada sellega seoses delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Tagamaks, et uus õigusraamistik toimiks sujuvalt ja et seda kohaldataks ühetaoliselt, tuleb selliste õigusaktidega kehtestada teatavad eeskirjad. Need õigusaktid peaksid asendama komisjoni määruse (EÜ) nr 501/2008, (3) mis on tühistatud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/1829 (4). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1144/2014 on kehtetuks tunnistatud nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008 (2) ning selles on sätestatud uued eeskirjad siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta. Samuti on määrusega antud komisjonile volitus kehtestada sellega seoses delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. Tagamaks, et uus õigusraamistik toimiks sujuvalt ja et seda kohaldataks ühetaoliselt, tuleb selliste õigusaktidega kehtestada teatavad eeskirjad. Need õigusaktid peaksid asendama komisjoni määruse (EÜ) nr 501/2008, (3) mis on tühistatud komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2015/1829 (4).

| (2) | Teavitus- ja müügiedendusmeetmed ei tohiks põhineda toote päritolul. Siiski on määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 4 lõike 2 kohaselt võimalik toodete päritolu kindlatel tingimustel nimetada. Esmajoones selleks, et päritolule osutamine ei õõnestaks liidu peamist programmisõnumit, tuleks kehtestada eeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Teavitus- ja müügiedendusmeetmed ei tohiks põhineda toote päritolul. Siiski on määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 4 lõike 2 kohaselt võimalik toodete päritolu kindlatel tingimustel nimetada. Esmajoones selleks, et päritolule osutamine ei õõnestaks liidu peamist programmisõnumit, tuleks kehtestada eeskirjad.

| (3) | Vältimaks riski, et sihtrühma liikmed ei suuda eristada päritolule viitavat üldist kampaaniat ja kampaaniat, milles viidatakse konkreetsetele liidu kvaliteedikavades registreeritud kaitstud geograafilise tähisega toodetele, tuleks päritolule viitamisel piirduda vaid päritoluriigiga. Võttes arvesse määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõikes 4 sätestatud lubatud kavade loetelu, peaks nende konkreetsete kavade puhul siiski olema võimalik viidata päritolule muul viisil kui päritoluriigi nimetamise teel. Lisaks peaks olema võimalik nimetada riigiülest päritolu, näiteks viidata Põhjamaade, Alpide või Vahemere piirkonnale, sest see vastab üleeuroopalisele ühisele arusaamale. |
| --- | --- |

(3)

Vältimaks riski, et sihtrühma liikmed ei suuda eristada päritolule viitavat üldist kampaaniat ja kampaaniat, milles viidatakse konkreetsetele liidu kvaliteedikavades registreeritud kaitstud geograafilise tähisega toodetele, tuleks päritolule viitamisel piirduda vaid päritoluriigiga. Võttes arvesse määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõikes 4 sätestatud lubatud kavade loetelu, peaks nende konkreetsete kavade puhul siiski olema võimalik viidata päritolule muul viisil kui päritoluriigi nimetamise teel. Lisaks peaks olema võimalik nimetada riigiülest päritolu, näiteks viidata Põhjamaade, Alpide või Vahemere piirkonnale, sest see vastab üleeuroopalisele ühisele arusaamale.

| (4) | Teavitus- ja müügiedendusmeetmed ei tohiks põhineda kaubamärkidel. Siiski on määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 4 lõike 1 kohaselt võimalik teatava tegevuse käigus ja kindlatel tingimustel toodete kaubamärke nimetada. Kaubamärke võib esitleda ainult toodete tutvustamisel või degusteerimisel, st tegevuses, mis on kavandatud konkreetselt müügi suurendamiseks, ning sellise eritegevuse käigus esitletavas teavitus- ja müügiedendusmaterjalis. Et kõik kaubamärgid oleksid võrdselt nähtavad ja nende graafiline kujutis oleks väiksem kui liidu peamine kampaaniasõnum, tuleb kehtestada eeskirjad. Meetmete kaubamärgineutraalsuse säilimiseks on vaja sätestada eeskirjad tagamaks, et esitletakse mitut kaubamärki, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, ning et kaubamärgile mõeldud pinna suurus piirdub teabeala maksimaalse protsentuaalse määraga. |
| --- | --- |

(4)

Teavitus- ja müügiedendusmeetmed ei tohiks põhineda kaubamärkidel. Siiski on määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 4 lõike 1 kohaselt võimalik teatava tegevuse käigus ja kindlatel tingimustel toodete kaubamärke nimetada. Kaubamärke võib esitleda ainult toodete tutvustamisel või degusteerimisel, st tegevuses, mis on kavandatud konkreetselt müügi suurendamiseks, ning sellise eritegevuse käigus esitletavas teavitus- ja müügiedendusmaterjalis. Et kõik kaubamärgid oleksid võrdselt nähtavad ja nende graafiline kujutis oleks väiksem kui liidu peamine kampaaniasõnum, tuleb kehtestada eeskirjad. Meetmete kaubamärgineutraalsuse säilimiseks on vaja sätestada eeskirjad tagamaks, et esitletakse mitut kaubamärki, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, ning et kaubamärgile mõeldud pinna suurus piirdub teabeala maksimaalse protsentuaalse määraga.

| (5) | Määrusega (EL) nr 1144/2014 lubatakse programmi esitaval organisatsioonil ellu viia oma programmi teatavaid osi ise. Kehtestada tuleks nende sätete rakendamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(5)

Määrusega (EL) nr 1144/2014 lubatakse programmi esitaval organisatsioonil ellu viia oma programmi teatavaid osi ise. Kehtestada tuleks nende sätete rakendamise eeskirjad.

| (6) | Lihtprogramme tuleb ellu viia liikmesriikide ja liidu halduskoostöö korras kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1306/2013, (5) mitut riiki hõlmavaid programme aga tuleb rahastada eelarve otsest täitmist käsitlevate eeskirjade kohaselt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012 (6). Kuna ühel programmi esitaval organisatsioonil võivad olla nii liht- kui ka mitut riiki hõlmavad programmid, peaksid kumbagi liiki programmi elluviimist käsitlevad eeskirjad võimalikult vähe üksteisest erinema. Sel eesmärgil tuleks lihtprogrammidele kohaldada määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 nende sätetega võrdväärseid eeskirju, mis käsitlevad mitut riiki hõlmavatele programmidele antavaid toetusi, näiteks tagatise esitamise nõude puudumine lepingu rahuldava täitmise tagamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Lihtprogramme tuleb ellu viia liikmesriikide ja liidu halduskoostöö korras kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1306/2013, (5) mitut riiki hõlmavaid programme aga tuleb rahastada eelarve otsest täitmist käsitlevate eeskirjade kohaselt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012 (6). Kuna ühel programmi esitaval organisatsioonil võivad olla nii liht- kui ka mitut riiki hõlmavad programmid, peaksid kumbagi liiki programmi elluviimist käsitlevad eeskirjad võimalikult vähe üksteisest erinema. Sel eesmärgil tuleks lihtprogrammidele kohaldada määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 nende sätetega võrdväärseid eeskirju, mis käsitlevad mitut riiki hõlmavatele programmidele antavaid toetusi, näiteks tagatise esitamise nõude puudumine lepingu rahuldava täitmise tagamiseks.

| (7) | Komisjoni valitud lihtprogrammide korrektse elluviimise eest vastutavad liikmesriigid. Tuleks sätestada käesoleva määruse rakendamise eest vastutavate riiklike ametiasutuste määramine. Ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks sätestada eeskirjad valitud lihtprogrammide elluviimiseks lepingute sõlmimise kohta. Komisjon peaks sel eesmärgil liikmesriikidele kättesaadavaks tegema tüüplepingu ja lepingute sõlmimiseks tuleks kehtestada mõistlik ajaline piirang. Pidades silmas programmi meetmete võimalikke eri liike, tuleks siiski tagada paindlikkus programmi elluviimise alguskuupäeva suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni valitud lihtprogrammide korrektse elluviimise eest vastutavad liikmesriigid. Tuleks sätestada käesoleva määruse rakendamise eest vastutavate riiklike ametiasutuste määramine. Ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks sätestada eeskirjad valitud lihtprogrammide elluviimiseks lepingute sõlmimise kohta. Komisjon peaks sel eesmärgil liikmesriikidele kättesaadavaks tegema tüüplepingu ja lepingute sõlmimiseks tuleks kehtestada mõistlik ajaline piirang. Pidades silmas programmi meetmete võimalikke eri liike, tuleks siiski tagada paindlikkus programmi elluviimise alguskuupäeva suhtes.

| (8) | Usaldusväärse finantsjuhtimise huvides tuleks kehtestada programme esitavatele organisatsioonidele ja kohustus säilitada andmeid ja muid tõendavaid dokumente, mida on vaja programmi korrektse elluviimise ja deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkuse tõendamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Usaldusväärse finantsjuhtimise huvides tuleks kehtestada programme esitavatele organisatsioonidele ja kohustus säilitada andmeid ja muid tõendavaid dokumente, mida on vaja programmi korrektse elluviimise ja deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkuse tõendamiseks.

| (9) | Liikmesriigid peaksid lihtprogrammide elluviimist kontrollima kooskõlas määrusega (EL) nr 1306/2013. Samuti tuleks neilt nõuda, et nad kiidaksid enne programmi esitava asjaomase organisatsiooniga lepingu sõlmimist rakendusasutuse valiku heaks ja kontrolliksid enne mis tahes makse tegemist kõiki maksetaotlusi. Kõik maksetaotlused, välja arvatud ettemakse taotlused, peavad sisaldama finantsaruannet, milles on deklareeritud ja täpsustatud programmi esitava organisatsiooni rahastamiskõlblikud kulud, programmi tehnilise elluviimise aruannet ning lõppmakse taotluse hindamise aruannet. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid peaksid lihtprogrammide elluviimist kontrollima kooskõlas määrusega (EL) nr 1306/2013. Samuti tuleks neilt nõuda, et nad kiidaksid enne programmi esitava asjaomase organisatsiooniga lepingu sõlmimist rakendusasutuse valiku heaks ja kontrolliksid enne mis tahes makse tegemist kõiki maksetaotlusi. Kõik maksetaotlused, välja arvatud ettemakse taotlused, peavad sisaldama finantsaruannet, milles on deklareeritud ja täpsustatud programmi esitava organisatsiooni rahastamiskõlblikud kulud, programmi tehnilise elluviimise aruannet ning lõppmakse taotluse hindamise aruannet.

| (10) | Lihtsustamise ja halduskulude vähendamise eesmärgil tuleks kehtestada ühe aasta pikkused vahearuannete ja vastavate maksetaotluste perioodid. Lisaks tuleks teatavate summade maksmise taotlemisel esitada raamatupidamisaruande kohta sõltumatu ja kvalifitseeritud audiitori väljastatud tõend. See tõend peaks liikmesriikidele kinnitama deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkust. |
| --- | --- |

(10)

Lihtsustamise ja halduskulude vähendamise eesmärgil tuleks kehtestada ühe aasta pikkused vahearuannete ja vastavate maksetaotluste perioodid. Lisaks tuleks teatavate summade maksmise taotlemisel esitada raamatupidamisaruande kohta sõltumatu ja kvalifitseeritud audiitori väljastatud tõend. See tõend peaks liikmesriikidele kinnitama deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkust.

| (11) | Et liikmesriikidel oleks võimalik kontrollida, kas programmi elluviimiseks loodud materjalid vastavad liidu õigusele, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 14 lõikes 1, ja kas eeskätt sätteid liidu peamise sõnumi, päritolu nimetamise ja kaubamärkide esitlemise kohta on kohaldatud, tuleks sätestada nõue esitada liikmesriigile kasutatud materjalid, sh visuaalsed materjalid. |
| --- | --- |

(11)

Et liikmesriikidel oleks võimalik kontrollida, kas programmi elluviimiseks loodud materjalid vastavad liidu õigusele, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 14 lõikes 1, ja kas eeskätt sätteid liidu peamise sõnumi, päritolu nimetamise ja kaubamärkide esitlemise kohta on kohaldatud, tuleks sätestada nõue esitada liikmesriigile kasutatud materjalid, sh visuaalsed materjalid.

| (12) | Et pakkuda programme esitavatele organisatsioonidele käibevahendeid, tuleks kehtestada ettemakse tasumise tingimused. Liidu finantshuvide tõhusaks kaitsmiseks tuleb tagada ettemakse tasumise turvalisus. See peaks olema tagatud kuni lõppmakse tegemiseni, kui ettemakse tasaarveldatakse. Kuna programme esitavatel organisatsioonidel, kes asuvad finantsabi saavates liikmesriikides, võib olla keeruline esitada tagatis kogu ettemakstava summa kohta, tuleks kehtestada erisäte, mis võimaldaks neil saada ettemakse kahes osas. |
| --- | --- |

(12)

Et pakkuda programme esitavatele organisatsioonidele käibevahendeid, tuleks kehtestada ettemakse tasumise tingimused. Liidu finantshuvide tõhusaks kaitsmiseks tuleb tagada ettemakse tasumise turvalisus. See peaks olema tagatud kuni lõppmakse tegemiseni, kui ettemakse tasaarveldatakse. Kuna programme esitavatel organisatsioonidel, kes asuvad finantsabi saavates liikmesriikides, võib olla keeruline esitada tagatis kogu ettemakstava summa kohta, tuleks kehtestada erisäte, mis võimaldaks neil saada ettemakse kahes osas.

| (13) | Usaldusväärse finantsjuhtimise huvides tuleks kehtestada sätted, mille kohaselt nõutakse, et ettemaksed ja vahemaksed oleksid väiksemad kui liidu kogu osalus koos ohutusvaruga. |
| --- | --- |

(13)

Usaldusväärse finantsjuhtimise huvides tuleks kehtestada sätted, mille kohaselt nõutakse, et ettemaksed ja vahemaksed oleksid väiksemad kui liidu kogu osalus koos ohutusvaruga.

| (14) | Kogemuste põhjal tuleb kindlaks määrata liikmesriikide tehtava kohapealse kontrolli sisu ja eriti selle sagedus, ulatus ja koht. Seega on sobiv nõuda, et igat programmi kontrollitaks kohapeal vähemalt ühe korra selle elluviimise jooksul. Võttes arvesse tõika, et teavitus- ja müügiedendustegevust viiakse ellu eri aegadel ning tihti on nende kestus ajaliselt piiratud, ning asjaolu, et teatavaid programme viiakse ellu väljaspool programmi esitava organisatsiooni päritoluliikmesriiki või väljaspool liitu, tuleks kohapealseid kontrolle teha programmi esitava organisatsiooni ruumides või vajaduse korral rakendusasutuse ruumides. |
| --- | --- |

(14)

Kogemuste põhjal tuleb kindlaks määrata liikmesriikide tehtava kohapealse kontrolli sisu ja eriti selle sagedus, ulatus ja koht. Seega on sobiv nõuda, et igat programmi kontrollitaks kohapeal vähemalt ühe korra selle elluviimise jooksul. Võttes arvesse tõika, et teavitus- ja müügiedendustegevust viiakse ellu eri aegadel ning tihti on nende kestus ajaliselt piiratud, ning asjaolu, et teatavaid programme viiakse ellu väljaspool programmi esitava organisatsiooni päritoluliikmesriiki või väljaspool liitu, tuleks kohapealseid kontrolle teha programmi esitava organisatsiooni ruumides või vajaduse korral rakendusasutuse ruumides.

| (15) | Alusetult tehtud väljamakse korral peaks viivisemäär olema kooskõlas mitut riiki hõlmavate programmide puhul kohaldatava viivisemääraga. |
| --- | --- |

(15)

Alusetult tehtud väljamakse korral peaks viivisemäär olema kooskõlas mitut riiki hõlmavate programmide puhul kohaldatava viivisemääraga.

| (16) | Teavitus- ja müügiedendusprogrammide tõhususe ja tulemuslikkuse hindamiseks tuleb kehtestada sätted, millega nõutakse, et nii programme esitavad organisatsioonid kui ka liikmesriigid peavad sobival viisil jälgima ja hindama programme ning müügiedenduspoliitika üldist tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(16)

Teavitus- ja müügiedendusprogrammide tõhususe ja tulemuslikkuse hindamiseks tuleb kehtestada sätted, millega nõutakse, et nii programme esitavad organisatsioonid kui ka liikmesriigid peavad sobival viisil jälgima ja hindama programme ning müügiedenduspoliitika üldist tulemuslikkust.

| (17) | Käesoleva määrusega ette nähtavad meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määrusega ette nähtavad meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse rakenduseeskirjad määruse (EL) nr 1144/2014 kohaldamiseks seoses päritolu ja kaubamärkide nähtavusega liht- ja mitut riiki hõlmavates programmides ning eeskirjad, mille kohaselt võib programmi esitavale organisatsioonile anda loa lihtprogrammi teatavaid osi ise ellu viia.

Lisaks sätestatakse konkreetsed lepingute sõlmimise, lihtprogrammide haldamise, jälgimise ja kontrollimise eeskirjad ning teavitus- ja müügiedendusprogrammide mõju hindamiseks vajalik näitajate süsteem.

II PEATÜKK

LIHT- JA MITUT RIIKI HÕLMAVATE PROGRAMMIDE ÜHISSÄTTED

1. JAGU

Päritolu nähtavus

Artikkel 2

Üldnõuded päritolu nimetamise kohta kõikides teavitus- ja müügiedendusmaterjalides

1.   Programmi peamine sõnum peab olema liidu sõnum ja selles ei tohi keskenduda konkreetsele päritolule.

2.   Igasugusel päritolu nimetamisel peab täitma järgmisi kumulatiivseid tingimusi:

| a) | see ei tohi kujutada endast põllumajandustoodete ja toiduainete vaba liikumise piirangut Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 34 vastaselt; |
| --- | --- |

a)

see ei tohi kujutada endast põllumajandustoodete ja toiduainete vaba liikumise piirangut Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 34 vastaselt;

| b) | sellega ei tohi julgustada tarbijaid ostma omamaiseid tooteid üksnes nende päritolu tõttu ja tuleb osutada toote iseloomulikele omadustele, mitte vaid selle päritolule; |
| --- | --- |

b)

sellega ei tohi julgustada tarbijaid ostma omamaiseid tooteid üksnes nende päritolu tõttu ja tuleb osutada toote iseloomulikele omadustele, mitte vaid selle päritolule;

| c) | see peab täiendama liidu peamist sõnumit. |
| --- | --- |

c)

see peab täiendama liidu peamist sõnumit.

3.   Liidu peamist programmisõnumit ei tohi varjata toote päritolu käsitleva materjaliga, näiteks piltide, värvuse, sümbolite või muusikaga. Päritolu tuleb nimetada liidu peamisest sõnumist eraldi pinnal.

4.   Teavitus- ja müügiedendusmaterjalides tohib päritolu nimetada ainult visuaalsetes materjalides. Helimaterjalis ei tohi päritolu nimetada.

Artikkel 3

Päritolu eraldi nimetamine teavitus- ja müügiedendusmaterjalides määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 4 lõike 2 punktide a ja b kohaselt

1.   Määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 4 lõike 2 punktide a ja b kohaselt piirdub päritolu nimetamine teavitus- ja müügiedendusmaterjalides päritoluriigiga, nimelt liikmesriigi nimega, või ühise riigiülese päritoluga. Päritolu võib nimetada selgesõnaliselt või kaudselt.

2.   Määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 4 lõike 2 punktides a ja b sätestatud tingimusi tuleb täita, sealjuures tuleb arvesse võtta päritolule viitava teksti või sümboli, sh piltide ja üldise esitluse silmatorkavust võrreldes liidu peamisele programmisõnumile viitava teksti või sümboliga.

Artikkel 4

Päritolu nimetamine määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõike 4 punktide c ja d kohaselt rahastamiskõlblikele kavadele viitavates teavitus- ja müügiedendusmaterjalides

1.   Määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõike 4 punkti c kohaselt rahastamiskõlblikele kavadele viitavate teavitus- ja müügiedendusmeetmete raames võib nimetada äärepoolseimate piirkondade nime sellekohastel graafilistel sümbolitel, juhul kui komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 179/2014 (7) sätestatud tingimused on täidetud, ning asjaomastes visuaalsetes materjalides, juhul kui need vastavad määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 4 lõike 2 punktides a ja b sätestatud nõuetele.

2.   Erandina artikli 3 lõikest 1 võib määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõike 4 punkti d kohaselt rahastamiskõlblikele kavadele viitavate teavitus- ja müügiedendusmeetmete raames, mille puhul viidatakse päritolule nimes, seda päritolu nimetada, juhul kui on täidetud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 4 lõike 2 punktides a ja b sätestatud tingimused.

2. JAGU

Kaubamärkide nähtavus

Artikkel 5

Üldnõuded

1.   Määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 4 nimetatud kaubamärki tuleb mõista kui nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 (8) artiklites 4 ja 66 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/95/EÜ (9) artiklis 2 määratletud kaubamärki.

2.   Programme esitavate organisatsioonide reklaamitavate toodete kaubamärgid tohivad nähtavad olla ainult toodete tutvustamise või degusteerimise ajal.

Kohaldatakse järgmisi mõisteid:

a)   toote tutvustamine– messide või ettevõtjatevaheliste ürituste ajal ja veebisaitidel mis tahes viisil toote või kava eeliste tutvustamine võimalikule kliendile, et julgustada teda toodet ostma;

b)   degusteerimine– messide või ettevõtjatevaheliste ürituste ajal ja müügipunktides toimuv tegevus, mille käigus võib võimalik klient toodet degusteerida.

3.   Kaubamärgid võivad olla nähtavad ka teavitus- ja müügiedendusmaterjalidel, mis on välja pandud või mida levitatakse toote tutvustamise või degusteerimise ajal.

4.   Programme esitavad organisatsioonid peavad kaubamärkide esitlemisel täitma järgmisi tingimusi:

| a) | nad peavad programmi taotluses põhjendama, miks on kaubamärgi nimetamine kampaania eesmärkide saavutamiseks vajalik, ning kinnitama, et kaubamärke esitletakse ainult toote tutvustamise või degusteerimise ajal; |
| --- | --- |

a)

nad peavad programmi taotluses põhjendama, miks on kaubamärgi nimetamine kampaania eesmärkide saavutamiseks vajalik, ning kinnitama, et kaubamärke esitletakse ainult toote tutvustamise või degusteerimise ajal;

| b) | nad peavad säilitama tõendid selle kohta, et programmi esitava asjaomase organisatsiooni kõikidele liikmetele on antud võrdne võimalus oma kaubamärke esitleda; |
| --- | --- |

b)

nad peavad säilitama tõendid selle kohta, et programmi esitava asjaomase organisatsiooni kõikidele liikmetele on antud võrdne võimalus oma kaubamärke esitleda;

| c) | nad tagavad, et:






  i) | kaubamärke esitletakse koos, võrdselt nähtaval viisil ja liidu peamise sõnumi jaoks mõeldud pinnast eraldi pinnal; |
| --- | --- | --- |

c)

nad tagavad, et:

i)

kaubamärke esitletakse koos, võrdselt nähtaval viisil ja liidu peamise sõnumi jaoks mõeldud pinnast eraldi pinnal;

| ii) | kaubamärkide esitlemine ei kahanda liidu peamist sõnumit; |
| --- | --- |

ii)

kaubamärkide esitlemine ei kahanda liidu peamist sõnumit;

| iii) | kaubamärkiga seotud materjalide, näiteks piltide, värvuste, sümbolite esitlemine ei varja liidu peamist sõnumit; |
| --- | --- |

iii)

kaubamärkiga seotud materjalide, näiteks piltide, värvuste, sümbolite esitlemine ei varja liidu peamist sõnumit;

| iv) | kaubamärke esitletakse ainult visuaalses materjalis, välja arvatud meened ja maskotid, ja need on liidu peamisest sõnumist väiksemas formaadis. Helimaterjalis ei tohi kaubamärke nimetada. |
| --- | --- |

iv)

kaubamärke esitletakse ainult visuaalses materjalis, välja arvatud meened ja maskotid, ja need on liidu peamisest sõnumist väiksemas formaadis. Helimaterjalis ei tohi kaubamärke nimetada.

Artikkel 6

Erinõuded

1.   Toodete tutvustamisel või degusteerimisel tohib kaubamärke esitleda vaid järgmisel viisil:

| a) | kõiki koos ühel plakatil, mis asub messiboksi või muu sarnase tugikonstruktsiooni esiküljel. Plakati suurus ei tohi ületada messiboksi või muu sarnase tugikonstruktsiooni esikülje kogupinnast 5 % või |
| --- | --- |

a)

kõiki koos ühel plakatil, mis asub messiboksi või muu sarnase tugikonstruktsiooni esiküljel. Plakati suurus ei tohi ületada messiboksi või muu sarnase tugikonstruktsiooni esikülje kogupinnast 5 % või

| b) | igaüht üksikult, ühesugustele eraldi infostendidele paigutatult, neutraalsel ja ühesugusel viisil infostendi või muu sarnase tugikonstruktsiooni esiküljel. Sellisel juhul ei tohi kaubamärgi nimi ületada infostendi või muu sarnase tugikonstruktsiooni esikülje kogupinnast 5 %. |
| --- | --- |

b)

igaüht üksikult, ühesugustele eraldi infostendidele paigutatult, neutraalsel ja ühesugusel viisil infostendi või muu sarnase tugikonstruktsiooni esiküljel. Sellisel juhul ei tohi kaubamärgi nimi ületada infostendi või muu sarnase tugikonstruktsiooni esikülje kogupinnast 5 %.

2.   Veebisaitidel tohib kaubamärke esitleda üksnes koos, ühel kahest alljärgnevast viisist:

| a) | reklaamiribal, mis asub veebilehe allosas ega ületa 5 % veebilehe kogupinnast, sealjuures peavad kõik kaubamärgid olema liidu kaasrahastamisele viitavast liidu embleemist väiksemad; |
| --- | --- |

a)

reklaamiribal, mis asub veebilehe allosas ega ületa 5 % veebilehe kogupinnast, sealjuures peavad kõik kaubamärgid olema liidu kaasrahastamisele viitavast liidu embleemist väiksemad;

| b) | selleks ette nähtud veebilehel, mis on kodulehest eraldi ja kus kõik kaubamärgid on kujutatud neutraalsel ja ühesugusel viisil. |
| --- | --- |

b)

selleks ette nähtud veebilehel, mis on kodulehest eraldi ja kus kõik kaubamärgid on kujutatud neutraalsel ja ühesugusel viisil.

3.   Toote tutvustamise või degusteerimise ajal levitatavatel trükimaterjalidel tohib kaubamärke esitleda üksnes koos, lehe allosas ühel reklaamiribal, mille pind ei tohi ületada asjaomase lehe kogupinnast 5 %.

Artikkel 7

Esitletavate kaubamärkide arv

1.   Esitleda tuleb vähemalt viit kaubamärki.

2.   Erandina lõikest 1 tohib esitleda vähem kui viit kaubamärki siis, kui on täidetud kaks järgmist tingimust:

| a) | programmis käsitletava toote või kava puhul on programmi esitava organisatsiooni päritoluliikmesriigist pärit vähem kaubamärke; |
| --- | --- |

a)

programmis käsitletava toote või kava puhul on programmi esitava organisatsiooni päritoluliikmesriigist pärit vähem kaubamärke;

| b) | nõuetekohaselt õigustatud põhjustel ei ole olnud võimalik korraldada mitut toodet või mitut riiki hõlmavat programmi, mille raames oleks võinud esitleda rohkem kaubamärke. |
| --- | --- |

b)

nõuetekohaselt õigustatud põhjustel ei ole olnud võimalik korraldada mitut toodet või mitut riiki hõlmavat programmi, mille raames oleks võinud esitleda rohkem kaubamärke.

3.   Programmi esitav organisatsioon peab lõikes 2 nimetatud tingimuste täitmist nõuetekohaselt põhjendama ja tõendama seda kõikide vajalike dokumentidega, sh tõenditega, et programmi esitav organisatsioon on võtnud ühendust muude programme esitavate organisatsioonidega ja teinud neile ettepaneku mitut toodet või mitut riiki hõlmava programmi loomiseks, ning põhjustega, miks sellist programmi ei õnnestunud luua.

4.   Kui esitletakse vähem kui viit kaubamärki, kohaldatakse artiklis 6 sätestatud eeskirju ja kaubamärkidele mõeldud pinda vähendatakse proportsionaalselt.

Artikkel 8

Viitamine määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõike 4 punkti d kohaselt rahastamiskõlblikele kavadele, mis on kaubamärgina registreeritud

Kui mõni programm hõlmab määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 5 lõike 4 punktis d viidatud kava, ei kohaldata artikleid 5, 6 ja 7 nende kavade nimede ja logode suhtes, mis on kaubamärgina registreeritud.

III PEATÜKK

LIHTPROGRAMMIDE HALDAMINE

1. JAGU

Programmide elluviimine ja rahastamine

Artikkel 9

Pädevate ametiasutuste määramine

Liikmesriigid määravad käesoleva määruse rakendamise eest vastutavad pädevad riiklikud ametiasutused.

Nad peavad komisjonile teatama määratud ametiasutuste nimed ja täielikud andmed ning teavitama nendega seotud mis tahes muudatustest.

Komisjon teeb selle teabe sobivas vormis avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 10

Lepingute sõlmimine

1.   Niipea kui komisjon võtab vastu määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 11 lõikes 2 viidatud rakendusakti, edastab ta asjaomastele liikmesriikidele valitud programmide koopiad.

2.   Liikmesriigid peavad teavitama programme esitavaid asjaomaseid organisatsioone viivitamata sellest, kas nende taotlused on heaks kiidetud või mitte.

3.   Liikmesriigid sõlmivad programme esitavate valitud organisatsioonidega programmide elluviimist reguleerivad lepingud 90 kalendripäeva jooksul pärast määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 11 lõikes 2 viidatud komisjoni aktist teatamist, tingimusel et delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artiklis 2 sätestatud korra kohaselt on valitud määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 13 osutatud rakendusasutused. Pärast seda tähtaega ei tohi lepinguid ilma komisjoni eelneva loata sõlmida.

4.   Programmi elluviimise alguskuupäev on lepingu allkirjastamisele järgneva kuu esimene päev. Alguskuupäeva võib siiski edasi lükata kuni kuus kuud, eriti kui tuleb arvesse võtta programmis käsitletava toote hooajalisust või konkreetsel üritusel või messil osalemist.

5.   Liikmesriigid peavad kasutama komisjoni ettenähtud tüüplepinguid.

6.   Vajaduse korral võivad liikmesriigid muuta tüüplepingu teatavaid tingimusi, et vastata paremini oma riigi seaduste nõuetele, tingimusel et sellega ei rikuta liidu õigust.

Artikkel 11

Programmide elluviimine programme esitavate organisatsioonide poolt

Programmi esitav organisatsioon võib lihtprogrammi teatavaid osi ise ellu viia, kui:

| a) | tal on vähemalt kolmeaastane teavitus- ja müügiedendusmeetmete võtmise kogemus; |
| --- | --- |

a)

tal on vähemalt kolmeaastane teavitus- ja müügiedendusmeetmete võtmise kogemus;

| b) | ta tagab, et meede, mida ta plaanib võtta, jääb kulude poolest tavapäraste turuhindade piiresse. |
| --- | --- |

b)

ta tagab, et meede, mida ta plaanib võtta, jääb kulude poolest tavapäraste turuhindade piiresse.

Artikkel 12

Teabe ja säilitatavate andmetega seonduvad kohustused

1.   Programme esitavad organisatsioonid peavad hoidma teavet ajakohasena ning teavitama asjaomaseid liikmesriike üritustest ja olukordadest, mis võivad mõjutada märkimisväärselt programmi elluviimist või liidu finantshuvisid.

2.   Programme esitavad organisatsioonid ja rakendusasutused peavad säilitama andmed ja muud tõendavad dokumendid, mis kinnitavad programmi asjakohast elluviimist ja rahastamiskõlblikena deklareeritud kulusid, eelkõige järgmist:

| a) | tegeliku kulu puhul: asjaomased andmed ja muud tõendavad dokumendid, et tõendada deklareeritud kulusid, näiteks lepingud, allhankelepingud, arved ja raamatupidamisdokumendid. Kuluarvestustavad ja sisekontrollimenetlused peavad võimaldama deklareeritud summade, raamatupidamises arvestatud summade ja tõendavates dokumentides kajastatud summade otsest võrdlemist.
  Personalikuludega seoses peavad programme esitavad organisatsioonid ja rakendusasutused pidama deklareeritavate tundide kohta ajalist arvestust. Tegevuse raames töötatud tundide usaldusväärse ajalise arvestuse puudumisel võib liikmesriik nõustuda alternatiivsete tõenditega, mis kinnitavad deklareeritud tundide arvu, kui ta leiab, et need pakuvad piisaval tasemel kindlust.
  Üksnes programmi raames töötavate inimeste puhul ei ole vaja nõuda ajalise arvestuse pidamist, vaid allkirjastatud avaldust, milles kinnitatakse, et asjaomased inimesed on töötanud eranditult selle tegevuse raames; |
| --- | --- |

a)

tegeliku kulu puhul: asjaomased andmed ja muud tõendavad dokumendid, et tõendada deklareeritud kulusid, näiteks lepingud, allhankelepingud, arved ja raamatupidamisdokumendid. Kuluarvestustavad ja sisekontrollimenetlused peavad võimaldama deklareeritud summade, raamatupidamises arvestatud summade ja tõendavates dokumentides kajastatud summade otsest võrdlemist.

Personalikuludega seoses peavad programme esitavad organisatsioonid ja rakendusasutused pidama deklareeritavate tundide kohta ajalist arvestust. Tegevuse raames töötatud tundide usaldusväärse ajalise arvestuse puudumisel võib liikmesriik nõustuda alternatiivsete tõenditega, mis kinnitavad deklareeritud tundide arvu, kui ta leiab, et need pakuvad piisaval tasemel kindlust.

Üksnes programmi raames töötavate inimeste puhul ei ole vaja nõuda ajalise arvestuse pidamist, vaid allkirjastatud avaldust, milles kinnitatakse, et asjaomased inimesed on töötanud eranditult selle tegevuse raames;

| b) | kindlasummaliste kulude puhul: asjaomased andmed ja muud tõendavad dokumendid, et kinnitada kulude rahastamiskõlblikkust, mille alusel arvutatakse kindel määr. |
| --- | --- |

b)

kindlasummaliste kulude puhul: asjaomased andmed ja muud tõendavad dokumendid, et kinnitada kulude rahastamiskõlblikkust, mille alusel arvutatakse kindel määr.

Artikkel 13

Ettemakse tasumine

1.   Programmi esitav organisatsioon võib 30 päeva jooksul artiklis 10 osutatud lepingu sõlmimise kuupäevast edastada asjaomasele liikmesriigile taotluse ettemakse tasumiseks koos käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud tagatisega.

2.   Ettemakse tasutakse tingimusel, et programmi esitav organisatsioon on liikmesriigi kasuks esitanud ettemaksega võrdväärse tagatise kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 907/2014 (10) IV peatükiga.

3.   Ettemakse võib moodustada kuni 20 % liidu maksimaalsest rahalisest osalusest vastavalt määruse (EL) nr 1144/2014 artiklile 15.

4.   Liikmesriik teeb ettemakse kas 30 päeva jooksul pärast lõikes 2 nimetatud tagatise kättesaamist või 30 päeva jooksul kuupäevast, mis on 10 päeva enne programmi elluviimise algust, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

5.   Ettemakse tuleb lõppmakse tegemisel tasaarveldada.

6.   Erandina käesoleva artikli lõigetest 1 ja 5 võivad programme esitavad organisatsioonid, kes asuvad liikmesriigis, mis saab finantsabi kooskõlas määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 15 lõikega 3, esitada taotluse ettemakse tasumiseks kahes osas. Seda võimalust kasutada soovivad taotlejad peavad ettemakse esimest osa taotlema käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tähtajaks. Ettemakse ülejäänud osa võib taotleda alles siis, kui esimene osa on tasaarveldatud.

Artikkel 14

Vahemaksete taotlemine

1.   Välja arvatud programmi elluviimise viimasel aastal, peab programmi esitav organisatsioon esitama liikmesriigile taotluse liidu rahalise osaluse vahemakse tegemiseks 60 päeva jooksul alates kuupäevast, mil programmi elluviimise aasta lõppes.

2.   Need taotlused peavad katma asjaomase aasta jooksul tekkinud rahastamiskõlblikud kulud ning neile tuleb lisada korralist finantsaruannet ja korralist tehnilist aruannet sisaldav vahearuanne.

3.   Lõikes 2 nimetatud korraline finantsaruanne peab sisaldama järgmist:

| a) | programmi esitavate organisatsioonide raamatupidamisaruanded, kus on täpsustatud programmiga hõlmatud rahastamiskõlblikud kulud ja millele on lisatud avaldus, mis tõendab, et






  — | esitatud andmed on täielikud, usaldusväärsed ja õiged; |
| --- | --- | --- |

a)

programmi esitavate organisatsioonide raamatupidamisaruanded, kus on täpsustatud programmiga hõlmatud rahastamiskõlblikud kulud ja millele on lisatud avaldus, mis tõendab, et

—

esitatud andmed on täielikud, usaldusväärsed ja õiged;

| — | deklareeritud kulud on delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikli 4 kohaselt rahastamiskõlblikud; |
| --- | --- |

—

deklareeritud kulud on delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikli 4 kohaselt rahastamiskõlblikud;

| — | kulusid saab põhjendada asjaomaste andmete ja tõendavate dokumentidega, mis esitatakse taotluse korral või seoses käesolevas määruses sätestatud kontrolliga; |
| --- | --- |

—

kulusid saab põhjendada asjaomaste andmete ja tõendavate dokumentidega, mis esitatakse taotluse korral või seoses käesolevas määruses sätestatud kontrolliga;

| b) | raamatupidamisaruande tõend, mille on asjaomasele programmi esitavale organisatsioonile väljastanud tunnustatud välisaudiitor, kui liidu rahaline osalus programmi tegelikes kuludes on 750 000 eurot või üle selle ja vahemakse kaudu taotletav liidu rahaline osalus tegelikes kuludes on 325 000 eurot või rohkem. Tõendiga kinnitatakse esitatud kulude rahastamiskõlblikkust kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikliga 4 ja käesoleva määruse artikli 12 lõikes 2 sätestatud kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

b)

raamatupidamisaruande tõend, mille on asjaomasele programmi esitavale organisatsioonile väljastanud tunnustatud välisaudiitor, kui liidu rahaline osalus programmi tegelikes kuludes on 750 000 eurot või üle selle ja vahemakse kaudu taotletav liidu rahaline osalus tegelikes kuludes on 325 000 eurot või rohkem. Tõendiga kinnitatakse esitatud kulude rahastamiskõlblikkust kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikliga 4 ja käesoleva määruse artikli 12 lõikes 2 sätestatud kohustuste täitmist;

| c) | vajalike arvete ja tõendavate dokumentide koopiad, mis kinnitavad kulude rahastamiskõlblikkust, kui ei nõuta punktis b viidatud tõendit. |
| --- | --- |

c)

vajalike arvete ja tõendavate dokumentide koopiad, mis kinnitavad kulude rahastamiskõlblikkust, kui ei nõuta punktis b viidatud tõendit.

4.   Lõikes 2 nimetatud korraline tehniline aruanne peab sisaldama järgmist:

| a) | kõikide kasutatud materjalide, sh visuaalsete materjalide koopiad, mida ei ole veel liikmesriigile juba edastatud; |
| --- | --- |

a)

kõikide kasutatud materjalide, sh visuaalsete materjalide koopiad, mida ei ole veel liikmesriigile juba edastatud;

| b) | vahemaksega seotud ajavahemikul ellu viidud tegevuse kirjeldus, milles tuleb kasutada artiklis 22 viidatud programmi väljund- ja tulemusnäitajaid; |
| --- | --- |

b)

vahemaksega seotud ajavahemikul ellu viidud tegevuse kirjeldus, milles tuleb kasutada artiklis 22 viidatud programmi väljund- ja tulemusnäitajaid;

| c) | kõikide programmis planeeritud tegevuse ja selle loodetavate väljundite ja tulemuste ning tegelikult ellu viidud tegevuse tulemuste vaheliste erinevuste põhjendus. |
| --- | --- |

c)

kõikide programmis planeeritud tegevuse ja selle loodetavate väljundite ja tulemuste ning tegelikult ellu viidud tegevuse tulemuste vaheliste erinevuste põhjendus.

Artikkel 15

Lõppmakse tegemise taotlemine

1.   Programmi esitav organisatsioon peab edastama lõppmakse tegemise taotluse liikmesriigile 90 päeva jooksul pärast artiklis 10 nimetatud lepinguga hõlmatud programmi lõppemist.

2.   Taotlus loetakse vastuvõetuks, kui sellele on lisatud lõplik vahearuanne, lõpparuanne ning uurimus, kus on hinnatud teavitus- ja müügiedendusmeetmete mõju.

3.   Lõikes 2 nimetatud lõplik vahearuanne peab käsitlema programmi elluviimise viimast aastat. Raamatupidamisaruannetes peavad programme esitavad organisatsioonid tõendama, et kõik tulud on deklareeritud.

4.   Lõikes 2 nimetatud lõpparuanne peab sisaldama järgmist:

| a) | lõplik finantsaruanne, mis koosneb programmi esitava organisatsiooni koostatud lõplikust kokkuvõtlikust raamatupidamisaruandest, kus on integreeritud kõikide vahemaksete raamatupidamisaruanded ja kajastatud kõik tekkinud kulud; |
| --- | --- |

a)

lõplik finantsaruanne, mis koosneb programmi esitava organisatsiooni koostatud lõplikust kokkuvõtlikust raamatupidamisaruandest, kus on integreeritud kõikide vahemaksete raamatupidamisaruanded ja kajastatud kõik tekkinud kulud;

| b) | lõplik tehniline aruanne, mis hõlmab






  i) | ülevaadet ellu viidud tegevusest ning programmi väljundeid ja tulemusi artiklis 22 osutatud näitajate põhjal ning |
| --- | --- | --- |

b)

lõplik tehniline aruanne, mis hõlmab

i)

ülevaadet ellu viidud tegevusest ning programmi väljundeid ja tulemusi artiklis 22 osutatud näitajate põhjal ning

| ii) | avaldamiseks ette nähtud kokkuvõtet. |
| --- | --- |

ii)

avaldamiseks ette nähtud kokkuvõtet.

5.   Lõikes 2 nimetatud uuring, milles hinnatakse teavitus- ja müügiedendusmeetmete mõju, tuleb teha sõltumatul välisel asutusel. Asutus peab kasutama artiklis 22 nimetatud näitajaid.

Artikkel 16

Liikmesriigi tehtavad maksed

1.   Artiklites 13 ja 14 osutatud vahe- ja ettemaksed ei tohi kokku ületada 90 % määruse (EL) nr 1144/2014 artiklis 15 osutatud liidu kogu rahalisest osalusest.

2.   Liikmesriigid peavad tegema artiklites 14 ja 15 osutatud maksed 60 päeva jooksul pärast maksetaotluse kättesaamist, tingimusel et tehtud on kõik kontrollid kooskõlas käesoleva määrusega.

3.   Kui on vaja teha artiklites 19 ja 20 viidatud uusi haldus- või kohapealseid kontrolle, võib liikmesriik programmi esitava organisatsiooni teavitamisel lõikes 2 nimetatud tähtaega pikendada.

Artikkel 17

Rahastamiskõlbmatute kulude tagasilükkamine ja alusetult tehtud väljamaksete tagasinõudmine

1.   Mis tahes vahemakse või lõppmakse tegemise ajal või pärast nende maksete tegemist peab liikmesriik tagasi lükkama kulud, mida loetakse rahastamiskõlbmatuteks, eriti käesoleva määrusega ette nähtud kontrollide järel.

2.   Programmi esitav organisatsioon maksab alusetult tehtud väljamakse tagasi kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 908/2014 (11) III peatüki 1. jaoga.

Kehtib komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (12) artikli 83 lõike 2 punktis b sätestatud viivisemäär.

2. JAGU

Liikmesriikides tehtav programmide elluviimise kontroll ja teavitamine

Artikkel 18

Rakendusasutuste valimismenetluse kontrollimine

Enne artiklis 10 nimetatud lepingu sõlmimist peavad liikmesriigid kontrollima, et rakendusasutused on valitud kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artiklis 2 sätestatud konkursimenetlusega.

Artikkel 19

Lihtprogrammide halduskontroll

1.   Halduskontrolli käigus peavad liikmesriigid kontrollima korrapäraselt maksetaotlusi, eriti taotlustele lisatud aruandeid ja kulude rahastamiskõlblikkust kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikliga 4.

2.   Liikmesriigid taotlevad mis tahes vajalikuks peetavat lisateavet ja teevad vajaduse korral lisakontrolli, eriti siis, kui:

| a) | nõutud aruandeid ei ole esitatud või need ei ole täielikud; |
| --- | --- |

a)

nõutud aruandeid ei ole esitatud või need ei ole täielikud;

| b) | raamatupidamisaruannete tõendi halduslik läbivaatamine ei kinnita piisavalt kulude rahastamiskõlblikkust kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikliga 4 ja käesoleva määruse artikli 12 lõikes 2 nimetatud kohustuste täitmist või |
| --- | --- |

b)

raamatupidamisaruannete tõendi halduslik läbivaatamine ei kinnita piisavalt kulude rahastamiskõlblikkust kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikliga 4 ja käesoleva määruse artikli 12 lõikes 2 nimetatud kohustuste täitmist või

| c) | esineb kahtlusi raamatupidamisaruannetes deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkuse suhtes. |
| --- | --- |

c)

esineb kahtlusi raamatupidamisaruannetes deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkuse suhtes.

Artikkel 20

Lihtprogrammide kohapealne kontroll

1.   Liikmesriigid valivad kontrollitavad maksetaotlused riskianalüüsi põhjal.

Valik tehakse nii, et oleks tagatud iga lihtprogrammi kontrollimine kohapeal vähemalt ühe korra selle elluviimise ajal alates esimesest vahemaksest kuni lõppmakseni.

2.   Kohapealne kontroll hõlmab programmi esitava organisatsiooni ja vajaduse korral rakendusasutuse ruumides toimuvaid tehnilisi ja raamatupidamiskontrolle. Liikmesriigid peavad kontrollima, kas

| a) | esitatud teave ja dokumendid on täpsed; |
| --- | --- |

a)

esitatud teave ja dokumendid on täpsed;

| b) | kulud on deklareeritud kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikliga 4 ja käesoleva määruse artikli 12 lõikega 2; |
| --- | --- |

b)

kulud on deklareeritud kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2015/1829 artikliga 4 ja käesoleva määruse artikli 12 lõikega 2;

| c) | kõik artiklis 10 nimetatud lepingus sätestatud kohustused on täidetud; |
| --- | --- |

c)

kõik artiklis 10 nimetatud lepingus sätestatud kohustused on täidetud;

| d) | määruse (EL) nr 1144/2014 artiklite 10 ja 15 nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

d)

määruse (EL) nr 1144/2014 artiklite 10 ja 15 nõuded on täidetud.

Ilma et see piiraks komisjoni määruse (EÜ) nr 1848/2006 (13) kohaldamist, peavad liikmesriigid teavitama komisjoni esimesel võimalusel kontrolli ajal avastatud eeskirjade mis tahes eiramisest.

Kohapealse kontrolli puhul võib piirduda valimiga, mis hõlmab rahastamiskõlblikest kuludest vähemalt 30 %. Valim peab olema usaldusväärne ja esindav.

Kui avastatakse nõuete rikkumine, peab liikmesriik kontrollima kõiki deklareeritud kulusid käsitlevaid dokumente või tuleb valimi tulemused ekstrapoleerida.

3.   Liikmesriigid koostavad iga kohapealse kontrolli kohta aruande. Aruandes peab ellu viidud kontrolli ulatust ja tulemusi selgelt kirjeldama.

Artikkel 21

Komisjoni teavitamine lihtprogrammidest

1.   Kõikide lihtprogramme hõlmavate maksete kohta peavad liikmesriigid iga aasta 15. juuliks teatama komisjonile eelmise kalendriaasta kohta järgmised andmed:

| a) | rahaliste vahendite kasutamise ja väljundnäitajad, nagu on osutatud artiklis 22; |
| --- | --- |

a)

rahaliste vahendite kasutamise ja väljundnäitajad, nagu on osutatud artiklis 22;

| b) | programmide mõju, mille hindamisel on kasutatud artiklis 22 kirjeldatud näitajate süsteemi; |
| --- | --- |

b)

programmide mõju, mille hindamisel on kasutatud artiklis 22 kirjeldatud näitajate süsteemi;

| c) | kooskõlas artiklitega 19 ja 20 ellu viidud haldus- ja kohapealse kontrolli tulemused. |
| --- | --- |

c)

kooskõlas artiklitega 19 ja 20 ellu viidud haldus- ja kohapealse kontrolli tulemused.

2.   Teatamine toimub elektrooniliselt, sealjuures tuleb kasutada komisjoni kättesaadavaks tehtud tehnilisi kirjeldusi andmete edastamise kohta.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 22

Teavitus- ja müügiedendusprogrammide mõju hindamiseks vajalik näitajate süsteem

1.   Käesoleva määrusega luuakse näitajate süsteemil põhinev ühine raamistik teavitus- ja müügiedendusprogrammide mõju hindamiseks. See süsteem hõlmab kolme tulemuslikkuse näitajate kogumit, milleks on väljund-, tulemus- ja mõjunäitajad.

| a) | Väljundnäitajatega mõõdetakse iga programmiga ettenähtud tegevuse elluviimise määra. |
| --- | --- |

a)

Väljundnäitajatega mõõdetakse iga programmiga ettenähtud tegevuse elluviimise määra.

| b) | Tulemusnäitajatega mõõdetakse tegevuse otsest ja kohest mõju. |
| --- | --- |

b)

Tulemusnäitajatega mõõdetakse tegevuse otsest ja kohest mõju.

| c) | Mõjunäitajatega mõõdetakse kohesest mõjust kaugemale ulatuvat kasu. |
| --- | --- |

c)

Mõjunäitajatega mõõdetakse kohesest mõjust kaugemale ulatuvat kasu.

2.   Igas teavitus- ja müügiedendusprogrammi käsitlevas ettepanekus, mille programmi esitav organisatsioon komisjonile edastab, tuleb täpsustada, milliseid näitajaid igast tulemuslikkuse näitajate kogumist selle programmi mõju hindamiseks kasutatakse. Programmi esitav organisatsioon peab vajaduse korral kasutama lisas sätestatud näitajaid, aga ta võib kasutada ka muid näitajaid, kui ta suudab tõendada, et need on asjaomase programmi olemuse tõttu sobivamad.

Artikkel 23

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. detsembrist 2015 programmiettepanekute suhtes, mis on esitatud alates 1. detsembrist 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. oktoober 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 56.

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 3/2008, 17. detsember 2007, põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides (ELT L 3, 5.1.2008, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 501/2008, 5. juuni 2008, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 3/2008 (põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul ja kolmandates riikides) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 147, 6.6.2008, lk 3).

3

(4)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/1829, 23. aprill 2015, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1144/2014 siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

6

(7)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 179/2014, 6. november 2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 228/2013 seoses ettevõtjate registriga, toodete piirkonnast väljaspool turustamiseks antava toetuse suurusega, logoga, teatavate veiste imporditollimaksudest vabastamisega ning põllumajanduse jaoks ettenähtud erimeetmetega seotud teatavate meetmete rahastamisega liidu äärepoolseimates piirkondades (ELT L 63, 4.3.2014, lk 3).

7

(8)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 207/2009, 26. veebruar 2009, ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, 24.3.2009, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/95/EÜ, 22. oktoober 2008, kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 299, 8.11.2008, lk 25).

9

(10)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 907/2014, 11. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 makse- ja muude asutuste finantsjuhtimise, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise, tagatiste ja euro kasutamise osas (ELT L 255, 28.8.2014, lk 18).

10

(11)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 908/2014, 6. august 2014, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses makse- ja muude asutustega, finantsjuhtimisega, raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, kontrollieeskirjadega, tagatistega ja läbipaistvusega (ELT L 255, 28.8.2014, lk 59).

11

(12)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, 29. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012, (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

12

(13)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1848/2006, 14. detsember 2006, eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta ühise põllumajanduspoliitika rahastamisel, infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 595/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 355, 15.12.2006, lk 56).

13

---

LISA

Artiklis 22 nimetatud teavitamis- ja müügiedendusprogrammide mõju hindamise näitajate loetelu

Programme esitavate organisatsioonide poolt teavitamis- ja müügiedendusprogrammide raames elluviidava tegevusega seotud näitajate süsteem ei pruugi tingimata kajastada kõiki tegureid, mis võivad tegevusprogrammi väljunditele, tulemustele ja mõjule toimet avaldada. Seepärast peaks näitajate abil kajastatavaid andmeid tõlgendama sellise kvantitatiivse ja kvalitatiivse teabe valguses, mis on seotud programmi elluviimise edu või läbikukkumist mõjutavate muude põhiteguritega.

| 1. | Väljundnäitajad on näiteks:






  — | korraldatud ürituste arv; |
| --- | --- | --- |

1.

Väljundnäitajad on näiteks:

—

korraldatud ürituste arv;

| — | televisioonis või raadios eetrisse lastud klippide või avaldatud trüki- või veebireklaamide arv; |
| --- | --- |

—

televisioonis või raadios eetrisse lastud klippide või avaldatud trüki- või veebireklaamide arv;

| — | pressiteadete arv; |
| --- | --- |

—

pressiteadete arv;

| — | konkreetse tegevuse sihtrühma suurus (näiteks postitusi saanud asjatundjate arv); |
| --- | --- |

—

konkreetse tegevuse sihtrühma suurus (näiteks postitusi saanud asjatundjate arv);

| — | e-posti kaudu saadetava uudiskirja tellijate arv. |
| --- | --- |

—

e-posti kaudu saadetava uudiskirja tellijate arv.

| 2. | Tulemusnäitajad on näiteks:






  — | üritustel (nt seminarid, töötoad, degusteerimine jne) osalenud asjatundjate, ekspertide, importijate või tarbijate arv; |
| --- | --- | --- |

2.

Tulemusnäitajad on näiteks:

—

üritustel (nt seminarid, töötoad, degusteerimine jne) osalenud asjatundjate, ekspertide, importijate või tarbijate arv;

| — | nende asjatundjate, ekspertide, importijate või tarbijate arv, kelleni jõuti telereklaamide, raadioklippide, trüki- või veebireklaamide kaudu; |
| --- | --- |

—

nende asjatundjate, ekspertide, importijate või tarbijate arv, kelleni jõuti telereklaamide, raadioklippide, trüki- või veebireklaamide kaudu;

| — | üritustel osalenud nende asjatundjate, ekspertide, importijate või tarbijate arv, kes võtsid tootjate organisatsiooni või tootjatega ühendust; |
| --- | --- |

—

üritustel osalenud nende asjatundjate, ekspertide, importijate või tarbijate arv, kes võtsid tootjate organisatsiooni või tootjatega ühendust;

| — | teavituskampaania aruandega hõlmatud aja jooksul ajakirjanduses ilmunud tasuta artiklite arv; |
| --- | --- |

—

teavituskampaania aruandega hõlmatud aja jooksul ajakirjanduses ilmunud tasuta artiklite arv;

| — | veebisaidi külastajate või Facebooki lehe jälgijate arv; |
| --- | --- |

—

veebisaidi külastajate või Facebooki lehe jälgijate arv;

| — | meediakajastuste hulk. |
| --- | --- |

—

meediakajastuste hulk.

| 3. | Mõjunäitajad on näiteks:






  — | valdkonna müügisuundumused reklaamikampaaniatele järgneval aastal piirkonnas, kus need toimusid, võrreldes eelmise aastaga ja asjaomase turu üldiste müügisuundumustega; |
| --- | --- | --- |

3.

Mõjunäitajad on näiteks:

—

valdkonna müügisuundumused reklaamikampaaniatele järgneval aastal piirkonnas, kus need toimusid, võrreldes eelmise aastaga ja asjaomase turu üldiste müügisuundumustega;

| — | toote tarbimissuundumused asjaomases riigis; |
| --- | --- |

—

toote tarbimissuundumused asjaomases riigis;

| — | liidu ekspordiväärtus ja -maht reklaamitud toote puhul; |
| --- | --- |

—

liidu ekspordiväärtus ja -maht reklaamitud toote puhul;

| — | liidu toodete turuosa muutumine; |
| --- | --- |

—

liidu toodete turuosa muutumine;

| — | eksporditava toote keskmise müügihinna suundumus riigis, kus kampaania toimus; |
| --- | --- |

—

eksporditava toote keskmise müügihinna suundumus riigis, kus kampaania toimus;

| — | liidu kvaliteedikavade logode äratuntavuse määra muutumine; |
| --- | --- |

—

liidu kvaliteedikavade logode äratuntavuse määra muutumine;

| — | liidu kvaliteettoodete kuvandi muutumine; |
| --- | --- |

—

liidu kvaliteettoodete kuvandi muutumine;

| — | suurem teadlikkus liidu põllumajandustoodete olulistest väärtustest või muudest eelistest, mis on loetletud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 3 punktis a; |
| --- | --- |

—

suurem teadlikkus liidu põllumajandustoodete olulistest väärtustest või muudest eelistest, mis on loetletud määruse (EL) nr 1144/2014 artikli 3 punktis a;

| — | tarbijate usalduse suurenemine pärast programmi elluviimist; |
| --- | --- |

—

tarbijate usalduse suurenemine pärast programmi elluviimist;

| — | investeeringutasuvus. |
| --- | --- |

—

investeeringutasuvus.

---

| 13.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/27 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/1832,

12. oktoober 2015,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses erütritooli (E 968) kasutamisega lõhna- ja maitsetugevdajana vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta maitsestatud jookides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainete kohta ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud liidu loetelu toidus kasutada lubatud lisaainete kohta ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused.

| (2) | Kõnealust loetelu võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1331/2008 (2) artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealust loetelu võib komisjoni algatusel või pärast taotluse esitamist ajakohastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1331/2008 (2) artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt.

| (3) | 28. mail 2014 esitati taotlus selle kohta, et erütritooli (E 968) lubataks kasutada lõhna- ja maitsetugevdajana määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa toidugruppi 14.1.4 kuuluvates maitsestatud jookides. Taotlus tehti seejärel kättesaadavaks liikmesriikidele vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4. |
| --- | --- |

(3)

28. mail 2014 esitati taotlus selle kohta, et erütritooli (E 968) lubataks kasutada lõhna- ja maitsetugevdajana määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa toidugruppi 14.1.4 kuuluvates maitsestatud jookides. Taotlus tehti seejärel kättesaadavaks liikmesriikidele vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4.

| (4) | Erütritooli (E 968) soovitakse kasutada selleks, et parandada vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta jookide maitseomadusi ja suuaistingut selliselt, et nende maitse oleks sarnane suhkrusisaldusega toodetele. Erütritool väikeses koguses toimib lõhna- ja maitsetugevdajana ning aitab leevendada võõrapärast maitset ja liigset magusust, mis seostub intensiivsete magusainete kasutamisega kõnealustes jookides. Kasu tarbijatele seisneks selles, et vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta jookidel oleks parem maitse. |
| --- | --- |

(4)

Erütritooli (E 968) soovitakse kasutada selleks, et parandada vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta jookide maitseomadusi ja suuaistingut selliselt, et nende maitse oleks sarnane suhkrusisaldusega toodetele. Erütritool väikeses koguses toimib lõhna- ja maitsetugevdajana ning aitab leevendada võõrapärast maitset ja liigset magusust, mis seostub intensiivsete magusainete kasutamisega kõnealustes jookides. Kasu tarbijatele seisneks selles, et vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta jookidel oleks parem maitse.

| (5) | 2003. aastal jõudis toidu teaduskomitee järeldusele, et erütritooli (E 968) kasutamine toidus on ohutu. Erütritooli (E 968) kasutamise lubamine liidus ei hõlma veel selle kasutamist jookides, kuna toidu teaduskomitee märkis oma arvamuses, et laksatiivse toimega seotud piirväärtust võidakse erütritooli sisaldavate jookide manustamisel, eelkõige noorte puhul ületada. |
| --- | --- |

(5)

2003. aastal jõudis toidu teaduskomitee järeldusele, et erütritooli (E 968) kasutamine toidus on ohutu. Erütritooli (E 968) kasutamise lubamine liidus ei hõlma veel selle kasutamist jookides, kuna toidu teaduskomitee märkis oma arvamuses, et laksatiivse toimega seotud piirväärtust võidakse erütritooli sisaldavate jookide manustamisel, eelkõige noorte puhul ületada.

| (6) | 12. veebruaril 2015 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) arvamuse (3) selle kohta, kui ohutu on erütritooli (E 968) kasutamise kavandatud laiendamine toidu lisaainena. Toiduohutusamet järeldas, et laksatiivne toime puudub, kui erütritooli sisaldus ühe joogikorra ajal manustatavas mittealkohoolses joogis jääb alla 1,6 %. Toiduohutusamet tugines oma järelduses toime hindamisel saadud andmetele, võttes arvesse erütritooli kavandatud maksimaalset sisaldust 1,6 % mittealkohoolsetes jookides, erütritooli kasutamise varasemaid kogemusi, erütritooli imendumise näitajad ning asjaolu, et erütritooli kasutamisel puuduvad negatiivsed kogemused, sealhulgas laksatiivse toime puudumine. |
| --- | --- |

(6)

12. veebruaril 2015 esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) arvamuse (3) selle kohta, kui ohutu on erütritooli (E 968) kasutamise kavandatud laiendamine toidu lisaainena. Toiduohutusamet järeldas, et laksatiivne toime puudub, kui erütritooli sisaldus ühe joogikorra ajal manustatavas mittealkohoolses joogis jääb alla 1,6 %. Toiduohutusamet tugines oma järelduses toime hindamisel saadud andmetele, võttes arvesse erütritooli kavandatud maksimaalset sisaldust 1,6 % mittealkohoolsetes jookides, erütritooli kasutamise varasemaid kogemusi, erütritooli imendumise näitajad ning asjaolu, et erütritooli kasutamisel puuduvad negatiivsed kogemused, sealhulgas laksatiivse toime puudumine.

| (7) | Seepärast on asjakohane lubada erütritooli (E 968) kasutada lõhna- ja maitsetugevdajana määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa toidugruppi 14.1.4 kuuluvates maitsestatud jookides kuni 1,6 % sisaldusega. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on asjakohane lubada erütritooli (E 968) kasutada lõhna- ja maitsetugevdajana määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa toidugruppi 14.1.4 kuuluvates maitsestatud jookides kuni 1,6 % sisaldusega.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1333/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1333/2008 vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. oktoober 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1331/2008, 16. detsember 2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus (ELT L 354, 31.12.2008, lk 1).

2

(3)  EFSA Journal 2015;13(3):4033.

3

EFSA Journal

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa muudetakse järgmiselt.

| a) | Toidugrupis 14.1.4 „Maitsestatud joogid” muudetakse I rühma „Lisaained” kannet järgmiselt: | „I rühm | Lisaained | | | Lisaaineid E 420, E 421, E 953, E 965, E 966 ja E 967 kasutada ei tohi.
  Lisaainet E 968 kasutada ei tohi, välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt sätestatud käesolevas toidugrupis.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Toidugrupis 14.1.4 „Maitsestatud joogid” muudetakse I rühma „Lisaained” kannet järgmiselt:

„I rühm

Lisaained

Lisaaineid E 420, E 421, E 953, E 965, E 966 ja E 967 kasutada ei tohi.

Lisaainet E 968 kasutada ei tohi, välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt sätestatud käesolevas toidugrupis.”

| b) | Toidugrupis 14.1.4 „Maitsestatud joogid” lisatakse kande E962 järele järgmine kanne: | „E 968 | Erütritool | 16 000 | | Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta joogid, ainult lõhna- ja maitsetugevdajana.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Toidugrupis 14.1.4 „Maitsestatud joogid” lisatakse kande E962 järele järgmine kanne:

„E 968

Erütritool

16 000

Ainult vähendatud energiasisaldusega või ilma lisatud suhkruta joogid, ainult lõhna- ja maitsetugevdajana.”

---

| 13.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1833,

12. oktoober 2015,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2568/91 oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 91 esimese lõigu punkti d ja teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2568/91 (2) on määratletud oliiviõli ja oliivijääkõli füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused ning nende hindamise meetodid. Osutatud meetodeid ajakohastatakse korrapäraselt, toetudes keemiaekspertide arvamustele ja arvestades tööd, mida tehakse rahvusvahelises oliivinõukogus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EMÜ) nr 2568/91 (2) on määratletud oliiviõli ja oliivijääkõli füüsikalis-keemilised ja organoleptilised omadused ning nende hindamise meetodid. Osutatud meetodeid ajakohastatakse korrapäraselt, toetudes keemiaekspertide arvamustele ja arvestades tööd, mida tehakse rahvusvahelises oliivinõukogus.

| (2) | Rahvusvahelise oliivinõukogu kehtestatud uusimate rahvusvaheliste standardite rakendamise tagamiseks liidu tasandil tuleks määruses (EMÜ) nr 2568/91 sätestatud teatavaid analüüsimeetodeid ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvahelise oliivinõukogu kehtestatud uusimate rahvusvaheliste standardite rakendamise tagamiseks liidu tasandil tuleks määruses (EMÜ) nr 2568/91 sätestatud teatavaid analüüsimeetodeid ajakohastada.

| (3) | Kogemus on näidanud, et oliiviõlis kõrvaliste taimsete õlide avastamise meetod võib põhjustada valepositiivseid tulemusi. Seepärast tuleks viited osutatud meetodile välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Kogemus on näidanud, et oliiviõlis kõrvaliste taimsete õlide avastamise meetod võib põhjustada valepositiivseid tulemusi. Seepärast tuleks viited osutatud meetodile välja jätta.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2568/91 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2568/91 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 2568/91 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | rasvhapete koostis määratakse X lisas sätestatud meetodiga;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

i)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

rasvhapete koostis määratakse X lisas sätestatud meetodiga;”;

| ii) | punkt l asendatakse järgmisega:






  „l) | alifaatsete alkoholide ja triterpeenalkoholide sisaldus määratakse XIX lisas sätestatud meetodiga;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt l asendatakse järgmisega:

„l)

alifaatsete alkoholide ja triterpeenalkoholide sisaldus määratakse XIX lisas sätestatud meetodiga;”;

| b) | teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

teine lõik jäetakse välja;

| 2) | lisa kokkuvõtet muudetakse järgmiselt:






  a) | viited X A lisale ja X B lisale, sealhulgas nende lisade pealkirjad, asendatakse järgmise viitega:
  „X lisa. Metüülestrite rasvhapete gaasikromatograafiline määramine”; |
| --- | --- | --- |

2)

lisa kokkuvõtet muudetakse järgmiselt:

a)

viited X A lisale ja X B lisale, sealhulgas nende lisade pealkirjad, asendatakse järgmise viitega:

„X lisa. Metüülestrite rasvhapete gaasikromatograafiline määramine”;

| b) | XIX lisa pealkiri asendatakse viites järgmisega:
  „Alifaatsete alkoholide ja triterpeenalkoholide sisalduse kapillaarkolonnkromatograafiline määramine”; |
| --- | --- |

b)

XIX lisa pealkiri asendatakse viites järgmisega:

„Alifaatsete alkoholide ja triterpeenalkoholide sisalduse kapillaarkolonnkromatograafiline määramine”;

| c) | viide XXa lisale jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

viide XXa lisale jäetakse välja;

| 3) | Ib lisa 1. liidet muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale; |
| --- | --- |

3)

Ib lisa 1. liidet muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale;

| 4) | V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale; |
| --- | --- |

4)

V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale;

| 5) | IX lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga; |
| --- | --- |

5)

IX lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga;

| 6) | X A ja X B lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisaga; |
| --- | --- |

6)

X A ja X B lisa asendatakse käesoleva määruse IV lisaga;

| 7) | XII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisale; |
| --- | --- |

7)

XII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisale;

| 8) | XIX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VI lisale; |
| --- | --- |

8)

XIX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VI lisale;

| 9) | XXa lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

9)

XXa lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. oktoober 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2568/91, 11. juuli 1991, oliiviõlide ja pressimisjääkide omaduste ja asjakohaste analüüsimeetodite kohta (EÜT L 248, 5.9.1991, lk 1).

2

---

I LISA

Määruse (EMÜ) nr 2568/91 Ib lisa 1. liites esitatud vastavustabelit muudetakse järgmiselt.

| 1. | Rasvhapete trans-isomeere ja rasvhapete sisaldust käsitlevad read asendatakse järgmisega:













  „— | Rasvhapete trans-isomeerid |
| --- | --- | --- |

1.

Rasvhapete trans-isomeere ja rasvhapete sisaldust käsitlevad read asendatakse järgmisega:

„—

Rasvhapete trans-isomeerid

X lisa

Rasvhapete metüülestrite gaasikromatograafiline määramine

| — | Rasvhapete sisaldus |
| --- | --- |

—

Rasvhapete sisaldus

X lisa

Rasvhapete metüülestrite gaasikromatograafiline määramine”

| 2. | Alifaatseid alkohole käsitlev rida asendatakse järgmisega:













  „— | Alifaatsed alkoholid ja triterpeenalkoholid |
| --- | --- | --- |

2.

Alifaatseid alkohole käsitlev rida asendatakse järgmisega:

„—

Alifaatsed alkoholid ja triterpeenalkoholid

XIX lisa

Alifaatsete alkoholide ja triterpeenalkoholide sisalduse kapillaarkolonnkromatograafiline määramine”

---

II LISA

Määruse (EMÜ) nr 2568/91 V lisa punkt 6.2 asendatakse järgmisega:

| „6.2. | Iga sterooli protsent arvutatakse vastava piigi pindala ja steroolide piikide kogupindala suhtena:



  kus:







  Ax | = | x'i piigi pindala; |
| --- | --- | --- | --- |
| ΣA | = | steroolide piikide kogupindala.” |

„6.2.

Iga sterooli protsent arvutatakse vastava piigi pindala ja steroolide piikide kogupindala suhtena:

Formula

kus:

Ax

=

x'i piigi pindala;

ΣA

=

steroolide piikide kogupindala.”

---

III LISA

„IX LISA

SPEKTROFOTOMEETRILINE ANALÜÜS ULTRAVIOLETTPIIRKONNAS

EESSÕNA

Spektrofotomeetriline analüüs ultraviolettpiirkonnas võib anda teavet rasva kvaliteedi, säilivusseisundi ja tehnoloogilistest protsessidest tulenenud muutuste kohta. Käesolevas meetodis osutatud lainepikkustel esinev neeldumine on tingitud konjugeeritud dieen- ja trieensüsteemide olemasolust olenevalt oksüdeerumisprotsessist ja/või rafineerimisviisist. Valguse neeldumine väljendatakse eriekstinktsiooninaFormula (1-protsendilise (w/v) rasvalahuse ekstinktsioon teatavas lahustis 10 mm läbimõõduga küvetis), mida tavaliselt tähistatakse K-ga ja nimetatakse ka ekstinktsioonikoefitsiendiks.

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevas lisas kirjeldatakse oliiviõli spektrofotomeetrilist analüüsi ultraviolettpiirkonnas.

2.   MEETODI PÕHIMÕTE

Proov lahustatakse ettenähtud lahustis ja lahuse neeldumist mõõdetakse teatavatel lainepikkustel, kasutades võrdluslahusena puhast lahustit.

Arvutatakse eriekstinktsioon 232 nm ja 268 nm juures isooktaanis või 232 nm ja 270 nm juures tsükloheksaanis kontsentratsioonil 1 % (mass/maht) küvetis läbimõõduga 10 mm.

3.   SEADMED

3.1.   Spektrofotomeeter, mis sobib mõõtmiseks ultraviolettkiirguse lainepikkustel (220–360 nm) ja mis võimaldab tulemusi lugeda ühe nanomeetri täpsusega. Neeldumise ja lainepikkuse skaala täpsust ja korratavust ning hajuvat valgust soovitatakse korrapäraselt kontrollida.

3.1.1.   Lainepikkuse skaala. Selle kontrollimiseks võib kasutada võrdlusmaterjali, milleks on optilisest klaasist filter, mis sisaldab holmiumoksiidi, või holmiumoksiidi lahus (kinnijoodetud ampullis või lahtiselt), millel on selged neeldumisribad. Võrdlusmaterjal on ette nähtud selliste nähtava ja ultraviolettvalguse spektrofotomeetrite lainepikkuse skaala kontrollimiseks ja kaliibrimiseks, mille spektririba nimilaius on 5 nm või väiksem. Vastavalt viitematerjalides lisatud juhenditele tehakse mõõtmised lainepikkuse vahemikus 640–240 nm, kasutades võrdluseks õhku. Tehakse nulljoone parandi leidmise katse iga pilulaiuse juures; selleks jäetakse valguskiire tee tühjaks. Standardlainepikkused on loetletud võrdlusmaterjali sertifikaadis.

3.1.2.   Neelduvuse skaala. Kontrollimiseks võib kasutada müügilolevat kinnijoodetud ampullis võrdlusmaterjali, milleks on kaaliumdikromaadi lahused (neli kaaliumdikromaadi lahust perkloorhappes, mis on pandud nelja UV-piirkonnas töötamiseks ettenähtud kvartsküvetti; küvetid on suletud ja nendega mõõdetakse UV-piirkonnas skaala lineaarsust ja määramise fotomeetrilist täpsust), mis on teataval kontsentratsiooniastmel ja sertifikaadile vastava neeldumisväärtusega selle maksimaalsel lainepikkusel (λmax). Mõõdetakse kaaliumdikromaadi lahuseid, võrreldes tühikatsega (tühikatseks on kasutatav happelahus), ja võetakse arvesse nulljoone parandit, nagu on kirjeldatud juhendites, mis on lisatud võrdlusmaterjalile. Neelduvuse väärtused on loetletud võrdlusmaterjali sertifikaadis.

Muud võimalused fotoelemendi ja fotokordisti tulemuste kontrollimiseks on järgmised: 1 000 ml mõõtekolbi kaalutakse 0,2000 g puhast kaaliumkromaati, see lahustatakse 0,05 N kaaliumhüdroksiidi lahuses ning täidetakse kuni 1 000 ml märgini. Seejärel võetakse 25 ml saadud lahust, kantakse 500 ml mõõtekolbi ning täidetakse sama kaaliumhüdroksiidi lahusega märgini.

Saadud lahuse ekstinktsioon mõõdetakse 275 nm juures, kasutades võrdluslahusena kaaliumhüdroksiidi lahust. 1 cm küvetiga mõõtmisel peaks ekstinktsioon olema 0,200 ± 0,005.

3.2.   10 mm optilise teepikkusega risttahukakujulised korgiga kvartsküvetid, mis sobivad mõõtmiseks ultraviolettkiirguse lainepikkusel (220–360 nm). Vee või mõne muu sobiva lahustiga täidetuna ei tohiks küvettide tulemuste erinevus olla suurem kui 0,01 ekstinktsiooniühikut.

3.3.   Sama kaubamärgi alla kuuluvad A-klassi mõõtekolvid mahuga 25 ml.

3.4.   Analüütiline kaal, millelt saab andmeid lugeda täpsusega 0,0001 g.

4.   REAGENDID

Kui ei ole öeldud teisiti, kasutatakse analüüsi käigus ainult tunnustatud analüütiliselt puhtaid reagente ja demineraliseeritud või destilleeritud või samaväärse puhtusastmega vett.

Lahusti: isooktaan (2,2,4-trimetüülpentaan) mõõtmiseks 232 nm ja 268 nm juures või tsükloheksaan mõõtmiseks 232 nm ja 270 nm juures, mille neelduvus 10 mm küvetis 232 nm juures on väiksem kui 0,12 ja neelduvus 270 nm juures destilleeritud vee puhul mõõtmisel on väiksem kui 0,05.

5.   TÖÖ KÄIK

5.1.   Proov peab olema täiesti homogeenne ja hõljuvate lisanditeta. Kui see nii ei ole, tuleb proov filtreerida läbi paberi temperatuuril ligikaudu 30 °C.

5.2.   25 ml mõõtekolbi kaalutakse ligikaudu 0,25 g (täpsusega 1 mg) eespool kirjeldatud viisil ettevalmistatud proovi, täidetakse ettenähtud lahustiga kuni märgini ning homogeenitakse. Tekkiv lahus peab olema täiesti selge. Opalestsentsi või hägususe korral tuleb proov kiiresti läbi paberi filtreerida.

MÄRKUS: üldiselt on kaal 0,25–0,30 g piisav neitsioliiviõli ja ekstra-neitsioliiviõli neelduvuse mõõtmiseks 268 nm ja 270 nm juures. Mõõtmiseks 232 nm juures on proovi nõutav kaal üldiselt 0,05 g, seega valmistatakse tavaliselt ette kaks eri lahust. Oliivijääkõli, rafineeritud oliiviõli ja võltsitud oliiviõli neelduvuse mõõtmiseks on nende suurema neeldumise tõttu vaja üldjuhul väiksemat proovi (kaaluga 0,1 g).

5.3.   Vajaduse korral korrigeeritakse nulljoont (220–290 nm) lahustiga mõlemas kvartsküvetis (proov ja võrdlusmaterjal), seejärel täidetakse proovi kvartsküvett testlahusega ja mõõdetakse ekstinktsioonid vahemikus 232, 268 või 270 nm, võttes võrdluseks kasutatud lahusti.

Registreeritud ekstinktsiooniväärtused peavad jääma vahemikku 0,1–0,8 või spektrofotomeetri lineaarsusvahemikku, mida tuleks kontrollida. Vastasel korral tuleb mõõtmisi korrata ja kasutada vajaduse korral vähem või rohkem lahjendatud lahuseid.

5.4.   Pärast neelduvuse mõõtmist lainepikkusel 268 või 270 nm mõõdetakse neelduvus λmax, λmax + 4 ja λmax – 4. Neelduvuse väärtusi kasutatakse selleks, et määrata kindlaks eriekstinktsiooni variatsioon (ΔΚ).

MÄRKUS: lahustina kasutatava isooktaani neelduvus (λmax) peab olema 268 nm ja tsükloheksaani neelduvus 270 nm.

6.   TULEMUSTE VÄLJENDAMINE

6.1.   Registreeritakse eriekstinktsioonid (ekstinktsioonikoefitsiendid) eri lainepikkustel, mis arvutatakse järgmise võrrandi alusel:

Formula

kus:

| | Kλ on eriekstinktsioon lainepikkusel λ; |
| --- | --- |

Kλ on eriekstinktsioon lainepikkusel λ;

| | Eλ on ekstinktsioon lainepikkusel λ; |
| --- | --- |

Eλ on ekstinktsioon lainepikkusel λ;

| | c on lahuse kontsentratsioon g/100 ml; |
| --- | --- |

c on lahuse kontsentratsioon g/100 ml;

| | s on kvartsküveti teepikkus sentimeetrites; |
| --- | --- |

s on kvartsküveti teepikkus sentimeetrites;

väljendatud kahe kümnendkoha täpsusega.

6.2.   Eriekstinktsiooni (ΔΚ) variatsioon

Ekstinktsiooni (ΔΚ) absoluutväärtuse variatsioon on esitatud olukorras,

Formula

kus Km on eriekstinktsioon maksimaalse neeldumise lainepikkusel 270 nm ja 268 nm, sõltuvalt kasutatud lahustist,

väljendatud kahe kümnendkoha täpsusega.”

---

IV LISA

X LISA

RASVHAPETE METÜÜLESTRITE GAASIKROMATOGRAAFILINE MÄÄRAMINE

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevas lisas antakse juhised, kuidas määrata gaasikromatograafiliselt vabu ja seotud rasvhappeid taimses rasvas ja õlis pärast nende teisendamist rasvhapete metüülestriteks (FAME).

Triatsüülglütseroolide (TAG) seotud rasvhapped ning sõltuvalt esterdusmeetodist vabad rasvhapped (FFA) teisendatakse rasvhapete metüülestriteks, mis määratakse kapillaarkolonnkromatograafiaga.

Käesolevas lisas kirjeldatud meetod võimaldab määrata rasvhapete metüülestreid vahemikus C12–C24, sealhulgas küllastunud, cis- ja trans-monoküllastumata ning cis- ja trans-polüküllastumata rasvhapete metüülestrid.

2.   PÕHIMÕTE

Gaasikromatograafiat kasutatakse rasvhapete metüülestrite kvantitatiivseks analüüsiks. Rasvhapete metüülestrid valmistatakse vastavalt A osale. Seejärel süstitakse need gaasikromatograafi ja aurustatakse injektoris. Rasvhapete metüülestrid eraldatakse konkreetse polaarsuse ja pikkusega analüüsikolonnide abil. Rasvhapete metüülestrite kindlaksmääramiseks kasutatakse leekionisatsioonidetektorit. Analüüsi tingimused on esitatud B osas.

Rasvhapete metüülestrite kindlaksmääramisel leekionisatsioonidetektoris kasutatav kandegaas (liikuv faas) võib olla vesinik või heelium. Vesinik kiirendab eraldamist ja annab teravamad piigid. Statsionaarne faas on mikroskoopiliselt õhuke kiht tihedat vedelikku kvartsklaasist inertsel tahkel pinnal.

Kapillaarkolonni läbimisel analüüsitakse lenduvate ühendite ja kolonni sisepinda katva statsionaarse faasi omavahelist suhet. Eri ühendite erineva koosmõju tõttu on nende elueerumisaeg erinev ning seda nimetatakse ühendi peetumisajaks konkreetsetel analüüsiparameetritel. Eri ühendid identifitseeritakse peetumisaegade võrdlemise teel.

A OSA

RASVHAPETE METÜÜLESTRITE VALMISTAMINE OLIIVIÕLIST JA OLIIVIJÄÄKÕLIST

1.   RAKENDUSALA

Käesolevas osas esitatakse üksikasjalikult rasvhapete metüülestrite valmistamisviis. Osa sisaldab meetodeid rasvhapete metüülestrite valmistamiseks oliiviõlist ja oliivijääkõlist.

2.   KOHALDAMISALA

Rasvhapete metüülestrite valmistamiseks oliiviõlist ja oliivijääkõlist ümberesterdatakse kaaliumhüdroksiid metanoolilahusega toatemperatuuril. Vajadus proovi enne ümberesterdamist puhastada sõltub proovi vabade rasvhapete sisaldusest ja kindlaksmääratavatest analüütilistest parameetritest, vajaduse üle võib otsustada vastavalt järgmisele tabelile:

| Õli kategooria | Meetod |
| --- | --- |
| Neitsioliiviõli happesusega ≤ 2,0 % | 1. | Rasvhapped |

Õli kategooria

Meetod

Neitsioliiviõli happesusega ≤ 2,0 %

1.

Rasvhapped

| 2. | Trans-rasvhapped |
| --- | --- |

2.

Trans-rasvhapped

| 3. | ΔECN42 (pärast puhastamist tahkefaasekstraktsiooni meetodil SPE silikageeliga) |
| --- | --- |

3.

ΔECN42 (pärast puhastamist tahkefaasekstraktsiooni meetodil SPE silikageeliga)

Rafineeritud oliiviõli

Rafineeritud õlist ja neitsioliiviõlist koosnev oliiviõli

Rafineeritud oliivijääkõli

Oliivijääkõli

Neitsioliiviõli happesusega > 2,0 %

Töötlemata oliivijääkõli

| 1. | Rasvhapped (pärast puhastamist SPE silikageeliga) |
| --- | --- |

1.

Rasvhapped (pärast puhastamist SPE silikageeliga)

| 2. | Rasvhapped (pärast puhastamist SPE silikageeliga) |
| --- | --- |

2.

Rasvhapped (pärast puhastamist SPE silikageeliga)

| 3. | ΔECN42 (pärast puhastamist SPE silikageeliga) |
| --- | --- |

3.

ΔECN42 (pärast puhastamist SPE silikageeliga)

3.   METOODIKA

3.1.   Ümberesterdus kaaliumhüdroksiidi metanoolilahusega toatemperatuuril

3.1.1.   Põhimõte

Metüülestrid tekivad ümberesterdusel kaaliumhüdroksiidi lahusega metanoolis, estrite teke on vaheetapp enne seebistumist.

3.1.2.   Reagendid

3.1.2.1.   Metanool, mille veesisaldus on kuni 0,5 massiprotsenti.

3.1.2.2.   Heksaan, kromatograafias kasutamiseks.

3.1.2.3.   Heptaan, kromatograafias kasutamiseks.

3.1.2.4.   Dietüüleeter, analüüsiks stabiliseeritud.

3.1.2.5.   Atsetoon, kromatograafias kasutamiseks.

3.1.2.6.   Elueerimislahusti õli puhastamiseks kolonnkromatograafia/SPE-kromatograafia abil: heksaani ja etüüleetri segu komponentide suhtega 87/13 (v/v).

3.1.2.7.   Kaaliumhüdroksiid, ligikaudu 2M metanoolilahus: 100 ml metanoolis lahustatakse 11,2 g kaaliumhüdroksiidi.

3.1.2.8.   Silikageelpadrunid, 1 g (6 ml), tahkefaasekstraktsiooni jaoks.

3.1.3.   Seadmed

3.1.3.1.   Keeratava korgiga 5 ml katseklaasid, mille korgid on varustatud teflontihendiga.

3.1.3.2.   Mõõtpipetid või automaatpipetid, 2 ml ja 0,2 ml.

3.1.4.   Õliproovide puhastamine

Vajaduse korral puhastatakse proove õli juhtimisega läbi tahkefaasiekstraktsiooni silikageeli padruni. Silikageeli padrun (3.1.2.8) pannakse vaakumvoolutusseadmesse ja pestakse 6 ml heksaaniga (3.1.2.2); pesemine toimub ilma vaakumita. Seejärel kantakse õlilahus (ligikaudu 0,12 g) 0,5 ml heksaanis (3.1.2.2) kolonnile. Lahus imetakse kolonni sisse ja eludeeritakse siis vaakumit kasutades 10 ml heksaani-dietüüleetri seguga vahekorras 87:13 mahuosa (3.1.2.6). Ühendatud eluaadid homogeniseeritakse ja jagatakse võrdselt kaheks. Üks alikvoot aurutatakse rotaatoril vaakumis toatemperatuuril kuivaks. Jääk lahustatakse 1 ml heptaanis ja saadakse valmis lahus rasvhapete määramiseks gaasikromatograafia meetodil. Teine alikvoot aurutatakse kuivaks ja jääk lahustatakse 1 ml atsetoonis triglütseriidide määramiseks HPLC abil, kui see on vajalik.

3.1.5.   Töö käik

5 ml keeratava korgiga katseklaasis (3.1.3.1) kaalutakse umbes 0,1 g õliproovi. Lisatakse 2 ml heptaani (3.1.2.2) ja loksutatakse. Lisatakse 0,2 ml kaaliumhüdroksiidi lahust metanoolis (3.1.2.7), suletakse teflontihendiga varustatud keeratava korgiga, keeratakse kork tugevasti kinni ja loksutatakse tugevalt 30 sekundit. Jäetakse kihistuma, kuni ülemine lahus muutub selgeks. Ülemine, metüülestreid sisaldav kiht kallatakse pealt ära. Heptaanilahus on valmis gaasikromatograafi süstimiseks. Kuni gaasikromatograafilise analüüsi tegemiseni soovitatakse lahust hoida külmkapis. Lahust ei ole soovitatav hoida kauem kui 12 tundi.

B OSA

RASVHAPETE METÜÜLESTRITE GAASIKROMATOGRAAFILINE ANALÜÜS

1.   RAKENDUSALA

Käesolevas osas antakse üldjuhised kapillaarkolonnkromatograafia kohaldamiseks A osas kehtestatud meetodil saadud rasvhapete metüülestrite segu kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise kindlakstegemisel.

Käesolevat osa ei kohaldata polümeriseeritud rasvhapete suhtes.

2.   REAGENDID

2.1.   Kandegaas

Inertgaas (heelium või vesinik), põhjalikult kuivatatud ja hapnikusisaldusega kuni 10 mg/kg.

| Märkus 1: | vesinik võib analüüsi kiirust kahekordistada, kuid on ohtlik. Saadaval on ohutusseadmed. |
| --- | --- |

Märkus 1:

vesinik võib analüüsi kiirust kahekordistada, kuid on ohtlik. Saadaval on ohutusseadmed.

2.2.   Abigaasid

2.2.1.   Vesinik (puhtus ≥ 99,9 %), orgaaniliste lisanditeta.

2.2.2.   Õhk või hapnik, orgaaniliste lisanditeta.

2.2.3.   Lämmastik (puhtus > 99 %).

2.3.   Võrdlusstandard

Puhaste rasvhapete metüülestrite segu või teadaoleva, eelistatult analüüsitava rasvainega samaväärse koostisega rasva metüülestrid. Oktadekeenhappe, oktadekadieenhappe ja oktadekatrieenhappe metüülestrite cis- ja trans-isomeerid aitavad kindlaks teha küllastumata hapete trans-isomeere.

Tuleks tagada, et polüküllastumata rasvhapped ei oksüdeeruks.

3.   SEADMED

Käesolevad juhendid hõlmavad tavapäraseid gaasikromatograafia seadmeid, kus kasutatakse kapillaarkolonne ja leekionisatsioonidetektorit.

3.1.   Gaasikromatograaf

Gaasikromatograaf koosneb järgmistest osadest.

3.1.1.   Injektorseade

Kasutada tuleb kapillaarkolonnidega injektorseadet, mis peab olema spetsiaalselt ette nähtud selliste kolonnide kasutamiseks. See võib olla jaotatud või jaotamata vooluga injektor.

3.1.2.   Ahi

Kapillaarkolonni peab olema võimalik ahjus kuumutada vähemalt temperatuurini 260 °C ning ahi peab soovitud temperatuuri hoidma 0,1 °C täpsusega. Viimane nõue on eriti oluline juhul, kui kasutatakse kvartsklaasist kolonni.

Temperatuuriregulaatoriga kuumutamine on kõikidel juhtudel soovitav, eelkõige rasvhapete puhul, millel on vähem kui 16 süsinikuaatomit.

3.1.3.   Kapillaarkolonn

3.1.3.1.   Katseklaas, mis on valmistatud analüüsitava ainega inertsest materjalist (tavaliselt klaas või kvartsklaas). Sisediameeter on 0,20–0,32 mm. Sisekülge tuleb enne statsionaarse faasi kihiga katmist nõuetekohaselt töödelda (nt pinna ettevalmistamine, inaktiveerimine). Pikkus 60 m on rasvhapete ja rasvhapete trans-isomeeride jaoks piisav.

3.1.3.2.   Statsionaarne faas, sobivad polaar-polüsiloksaani (tsüanopropüülsilikoon) seotud (võrkstruktuuriga) kolonnid.

| Märkus 2: | polaar-polüsiloksaanid võivad raskendada linoleenhappe ja C20 hapete identifitseerimist ja eraldamist. |
| --- | --- |

Märkus 2:

polaar-polüsiloksaanid võivad raskendada linoleenhappe ja C20 hapete identifitseerimist ja eraldamist.

Kiht peab olema õhuke, st 0,1–0,2 μm.

3.1.3.3.   Kolonni monteerimine ja tasakaalustamine

Järgitakse kapillaarkolonnide tavapäraseid ettevaatusabinõusid: kolonni asetus ahjus (tugirajatised), liitekohtade valik ja paigaldus (lekkekindlus), kolonni otste asetus injektoris ja detektoris (võimalikult vähe tühja ruumi). Läbi kolonni juhitakse kandegaas (nt 0,3 baari (30 kPa) läbi 25 m pikkuse ja 0,3 mm sisediameetriga kolonni).

Kolonn tasakaalustatakse ahju reguleerides selliselt, et temperatuur tõuseb ümbritseva õhu temperatuurilt 3 °C minutis, saavutades sellise temperatuuri, mis on 10 °C madalam kui statsionaarse faasi hajumistemperatuur. Ahju hoitakse sellisel temperatuuril tund aega, kuni nulljoon stabiliseerub. Temperatuuri alandatakse taas tagasi 180 °C-le ja katset jätkatakse isotermilistel tingimustel.

| Märkus 3: | nõuetekohaselt tasakaalustatud kolonnid on kaubandusvõrgus müügil. |
| --- | --- |

Märkus 3:

nõuetekohaselt tasakaalustatud kolonnid on kaubandusvõrgus müügil.

3.1.4.   Leekionisatsioondetektor ja muundurvõimendi

3.2.   Süstal

Süstla ülemine mõõtepiir on 10 μl ning mõõtskaala on jagatud 0,1-mikroliitristeks ühikuteks.

3.3.   Andmekogumissüsteem

Andmekogumissüsteem on internetipõhiselt ühendatud detektoritega ja seda kasutatakse piikide integreerimiseks ja normaliseerimiseks sobiva tarkvaraprogrammiga.

4.   TÖÖ KÄIK

Punktides 4.1–4.3 kirjeldatud toimingud eeldavad leekionisatsioonidetektori kasutamist.

4.1.   Katsetingimused

4.1.1.   Kapillaarkolonni jaoks vajalike optimaalsete töötingimuste valik

Kapillaarkolonni tõhusus- ja täituvusomadused tingivad selle, et koostisosade eraldamine ja analüüsi kestus sõltuvad suuresti kandegaasi voolukiirusest kolonnis. Seetõttu on vaja töötingimusi optimeerida, muutes seda parameetrit (ehk lihtsalt kolonnipead vähendades) sõltuvalt sellest, kas soovitakse tõhustada eraldamist või kiirendada analüüsi.

Rasvhapete metüülestrite (C4–C26) eraldamiseks on osutunud sobivaks järgmised tingimused. Kromatogrammide näidised on esitatud B liites.

| Injektori temperatuur: | 250 °C |
| --- | --- |
| Detektori temperatuur: | 250 °C |
| Ahju temperatuur: | 165 °C (8 min) kuni 210 °C temperatuuri tõusuga 2 °C/min |
| Kandegaas vesinik: | kolonnipea rõhk: 179 kPa |
| Koguvool: | 154,0 ml/min; |
| Jaotatud voolu suhe: | 1:100 |
| Sissesüstitav ruumala: | 1 μl |

Injektori temperatuur:

250 °C

Detektori temperatuur:

250 °C

Ahju temperatuur:

165 °C (8 min) kuni 210 °C temperatuuri tõusuga 2 °C/min

Kandegaas vesinik:

kolonnipea rõhk: 179 kPa

Koguvool:

154,0 ml/min;

Jaotatud voolu suhe:

1:100

Sissesüstitav ruumala:

1 μl

4.1.2.   Resolutsiooni määramine (vt A liide)

Kahe külgneva piigi (I ja II) resolutsioon (R) arvutatakse järgmise valemi abil:

R = 2 × ((dr

  (

  II

  ) – d
  r(I))/(ω(I) + ω(II))) või R = 2 × ((tr

  (

  II

  ) – t
  r(I))/(ω(I) + ω(II))) (USP) (USA farmakopöa)

või

R = 1,18 × ((tr

  (

  II

  ) – tr(I))/(ω0,5(I) + ω0,5(II))) (EP, BP, JP, DAB), (JP (Jaapani farmakopöa), EP (Euroopa farmakopöa), BP (Briti farmakopöa))

kus:

| d
  r(I) | I piigi peetumisdistants; |
| --- | --- |
| d
  r(II) | II piigi peetumisdistants; |
| t
  r(I) | I piigi peetumisaeg; |
| t
  r(II) | II piigi peetumisaeg; |
| ω(I) | I piigi laius nulljoonel; |
| ω(II) | II piigi laius nulljoonel; |
| ω0,5 | konkreetse ühendi piigi laius, piigi poolel kõrgusel; |

d
  r(I)

I piigi peetumisdistants;

d
  r(II)

II piigi peetumisdistants;

t
  r(I)

I piigi peetumisaeg;

t
  r(II)

II piigi peetumisaeg;

ω(I)

I piigi laius nulljoonel;

ω(II)

II piigi laius nulljoonel;

ω0,5

konkreetse ühendi piigi laius, piigi poolel kõrgusel;

kui ω(I) ≈ ω(II), arvutatakse R järgmiste valemite abil:

R = (dr

  (

  II

  ) – d
  r(I))/ω = (dr

  (

  II

  ) – d
  r(I))/4σ

kus:

σ on standardhälve (vt A liide joonis 1).

Kui kahe piigi vaheline distants d
  r(II) – d
  r(I) võrdub 4σ, siis resolutsioonfaktor R = 1.

Kui kaks piiki ei ole täiesti eraldi, lõikuvad kahe piigi käänupunkti tõmmatud puutujad punktis C. Selleks et kahte piiki täielikult eraldada, peab kahe piigi vaheline kaugus olema järgmine:

d
  r(II) – d
  r(I) = 6 σ millest R = 1,5 (vt A liide joonis 3).

5.   TULEMUSTE VÄLJENDAMINE

5.1.   Kvalitatiivne analüüs

B liite joonise 1 kohase kromatogrammiga saadud proovi metüülestripiigid määratakse vajaduse korral interpolatsiooni abil või nende võrdlemise teel punktis 2.3 osutatud metüülestrite võrdlussegude piikidega.

5.2.   Kvantitatiivne analüüs

5.2.1.   Koostise määramine

Arvutada järgmisel viisil üksikute rasvhapete metüülestrite massiosa wi väljendatuna metüülestrite massiprotsendina.

5.2.2.   Arvutusmeetod

5.2.2.1.   Üldiselt

Teatava komponendi i sisaldus väljendatuna metüülestrite massiprotsendina arvutatakse selliselt, et määratakse piigipindala suhteline osa kõikide piikide pindalast järgmise valemi alusel.

wi = (Ai/ΣA) × 100

kus:

| | Ai on üksikute rasvhapete metüülestrite i piigipindala; |
| --- | --- |

Ai on üksikute rasvhapete metüülestrite i piigipindala;

| | ΣA on kõikide üksikute rasvhapete metüülestrite piigipindalade summa. |
| --- | --- |

ΣA on kõikide üksikute rasvhapete metüülestrite piigipindalade summa.

Tulemused väljendatakse kahe kümnendkoha täpsusega.

| Märkus 4: | rasvade ja õlide puhul võrdub rasvhapete metüülestrite massiosa triatsüülglütseroolide massiosaga grammides 100 g kohta. Kui seda üldistust ei saa kohaldada, vt punkti 5.2.2.2. |
| --- | --- |

Märkus 4:

rasvade ja õlide puhul võrdub rasvhapete metüülestrite massiosa triatsüülglütseroolide massiosaga grammides 100 g kohta. Kui seda üldistust ei saa kohaldada, vt punkti 5.2.2.2.

5.2.2.2.   Parandustegurite kasutamine

Teatavatel juhtudel, näiteks kui rasvhapetes on vähem kui kaheksa süsinikuaatomit või kui happes on sekundaarsed rühmad, tuleks piigipindalad korrigeerida kindla parandusteguriga (Fci). Parandustegur tuleb iga üksikjuhu puhul kindlaks määrata. Selleks tuleks kasutada sobivaid võrdlusmaterjale, mille vastavate vahemike rasvhapete koostis on sertifitseeritud.

| Märkus 5: | need parandustegurid ei ole samad mis teoreetilised leekionisatsioonidetektori parandustegurid, mis on esitatud A liites, vaid hõlmavad ka injektorseadme toimimist jne. Suuremate erinevuste esinemisel tuleb siiski kontrollida kogu süsteemi toimimist. |
| --- | --- |

Märkus 5:

need parandustegurid ei ole samad mis teoreetilised leekionisatsioonidetektori parandustegurid, mis on esitatud A liites, vaid hõlmavad ka injektorseadme toimimist jne. Suuremate erinevuste esinemisel tuleb siiski kontrollida kogu süsteemi toimimist.

Selle võrdlussegu puhul määratakse rasvhapete metüülestrite massiprotsent i järgmise valemiga:

wi
  = (mi
  /Σm) × 100

kus:

| | m
  i
  on rasvhapete metüülestrite mass i võrdlussegus; |
| --- | --- |

m
  i
  on rasvhapete metüülestrite mass i võrdlussegus;

| | Σm on erinevate komponentide üldmass kui rasvhapete metüülestrite võrdlussegu. |
| --- | --- |

Σm on erinevate komponentide üldmass kui rasvhapete metüülestrite võrdlussegu.

Võrdlussegu kromatogrammi alusel arvutatakse rasvhapete metüülestrite pindala protsent i järgmiselt:

wi = (Ai/ΣA) × 100

kus:

| | Ai on rasvhapete metüülestrite pindala i võrdlussegus; |
| --- | --- |

Ai on rasvhapete metüülestrite pindala i võrdlussegus;

| | ΣA on kõikide rasvhapete metüülestrite pindalade summa võrdlussegus. |
| --- | --- |

ΣA on kõikide rasvhapete metüülestrite pindalade summa võrdlussegus.

Parandustegur Fc on seega

Fc = (mi × ΣA)/(Ai/Σm)

Proovi iga rasvhappe metüülestri massiprotsent i on:

wi = (Fi × Ai)/Σ (Fi × Ai)

Tulemused väljendatakse kahe kümnendkoha täpsusega.

| Märkus 6: | arvutatud väärtus vastab iga üksiku rasvhappe massiprotsendile, mis on arvutatud kui triatsüülglütseroolid 100 grammi rasva kohta. |
| --- | --- |

Märkus 6:

arvutatud väärtus vastab iga üksiku rasvhappe massiprotsendile, mis on arvutatud kui triatsüülglütseroolid 100 grammi rasva kohta.

5.2.2.3.   Sisestandardi kasutamine

Teatavate analüüside puhul (nt kui kõikide rasvhapete määr ei ole teada, juhul kui nelja ja kuue süsinikuaatomiga hapete kõrval esinevad ka 16 ja 18 süsinikuaatomiga happed, või kui on vaja määrata proovis olevate rasvhapete absoluutsumma) on vaja kasutada sisestandardit. Sageli kasutatakse 5, 15 või 17 süsinikuaatomiga rasvhappeid. Tuleks kindlaks määrata sisestandardi parandustegur (juhul kui see on vajalik).

Komponendi i massiprotsent väljendatuna metüülestritena arvutatakse valemiga:

wi
  = (mIS × Fi × Ai)/(m × FIS × AIS)

kus:

| | A
  i
  on rasvhapete metüülestrite pindala i; |
| --- | --- |

A
  i
  on rasvhapete metüülestrite pindala i;

| | A
  IS
  on sisestandardi pindala; |
| --- | --- |

A
  IS
  on sisestandardi pindala;

| | F
  i
  on rasvhapete parandustegur i, väljendatud rasvhapete metüülestritena; |
| --- | --- |

F
  i
  on rasvhapete parandustegur i, väljendatud rasvhapete metüülestritena;

| | F
  IS
  on sisestandardi parandustegur; |
| --- | --- |

F
  IS
  on sisestandardi parandustegur;

| | m on katsekoguse mass milligrammides; |
| --- | --- |

m on katsekoguse mass milligrammides;

| | m
  IS
  sisestandardi mass milligrammides. |
| --- | --- |

m
  IS
  sisestandardi mass milligrammides.

Tulemused väljendatakse kahe kümnendkoha täpsusega.

6.   KATSEARUANNE

Katsearuandesse märgitakse metüülestrite valmistamisel ja gaasikromatograafilisel analüüsimisel kasutatud meetodid. Selles märgitakse samuti kõik üksikasjad, mida ei ole nimetatud käesolevas standardmeetodis või mis on valikulised, samuti üksikasjad tulemust mõjutada võinud asjaolude kohta.

Katsearuandes peavad olema kõik proovi täielikuks tuvastamiseks vajalikud andmeid.

7.   TÄPSUS

7.1.   Laboritevahelise katse tulemused

Üksikasjad laboritevahelise katse meetodi täpsuse kohta on esitatud standardi IOC/T.20/Doc. nr 33 C lisas. Laboritevahelise katse põhjal saadud näitajaid tohib kohaldada üksnes esitatud kontsentratsioonivahemike ja põhiainete suhtes.

7.2.   Korduvus

Absoluutne erinevus kahe sõltumatu üksikkatse (teostatud lühikese ajavahemiku jooksul samal meetodil, identse katsematerjaliga, samas laboris, sama teostaja poolt, samu katseseadmeid kasutades) tulemuste vahel võib üksnes 5 % juhtudest olla suurem kui r, mis on esitatud standardi IOC/T.20/Doc. nr 33 C lisa tabelites 1–14.

7.3.   Korratavus

Absoluutne erinevus kahe üksikkatse (teostatud samal meetodil, identse katsematerjaliga, eri laborites, eri teostaja poolt, eri katseseadmeid kasutades) tulemuste vahe võib üksnes 5 % juhtudest olla suurem kui R, mis on esitatud standardi IOC/T.20/Doc. nr 33 C lisa tabelites 1–14.

A liide

Joonis 1

Image

ω0,5 on laius kolmnurga (ABC) poolel kõrgusel ja b laius kolmnurga (NPM) poolel kõrgusel.

| Joonis 2 | Joonis 3 |
| --- | --- |
| | |

Joonis 2

Joonis 3

Image

Image

B liide

Joonis 1

Oliivijääkõli koostise gaasikromatograafiline määramine külmmetüleerimise meetodi abil

Kromatograafilised piigid vastavad metüül- ja etüülestritele, kui ei ole öeldud teisiti.

---

V LISA

Määruse (EMÜ) nr 2568/91 XII lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkt 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   EESMÄRK JA KOHALDAMISALA
  Käesolevas lisas kirjeldatud rahvusvahelise meetodi eesmärk on kehtestada kord, kuidas hinnata neitsioliiviõlide organoleptilisi omadusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) VII lisa VIII osa punkti 1 tähenduses ning määrata kindlaks metoodika, mille järgi oliiviõlisid klassifitseeritakse osutatud omaduste põhjal. Metoodika hõlmab ühtlasi juhiseid valikuliseks märgistamiseks.
  Kirjeldatud meetodit kohaldatakse ainult neitsioliiviõlide puhul, nende klassifitseerimisel või märgistamisel, võttes arvesse täheldatud puuduste intensiivsust, samuti puuviljalisust, mille on kindlaks määranud valitud, koolitatud ja testitud degustaatorite rühm (hindamiskomisjon).
  Käesolevas lisas nimetatud rahvusvahelise oliivinõukogu standardite puhul kasutatakse nende viimast versiooni.

  (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).”" |
| --- | --- |

1)

Punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.   EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

Käesolevas lisas kirjeldatud rahvusvahelise meetodi eesmärk on kehtestada kord, kuidas hinnata neitsioliiviõlide organoleptilisi omadusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) VII lisa VIII osa punkti 1 tähenduses ning määrata kindlaks metoodika, mille järgi oliiviõlisid klassifitseeritakse osutatud omaduste põhjal. Metoodika hõlmab ühtlasi juhiseid valikuliseks märgistamiseks.

Kirjeldatud meetodit kohaldatakse ainult neitsioliiviõlide puhul, nende klassifitseerimisel või märgistamisel, võttes arvesse täheldatud puuduste intensiivsust, samuti puuviljalisust, mille on kindlaks määranud valitud, koolitatud ja testitud degustaatorite rühm (hindamiskomisjon).

Käesolevas lisas nimetatud rahvusvahelise oliivinõukogu standardite puhul kasutatakse nende viimast versiooni.

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).”"

| 2) | Punktid 3.2, 3.3 ja 3.4 asendatakse järgmisega:
  „3.1.1.   Muud negatiivsed tunnused








  Kuumutatud või kõrbenud | Iseloomulik maitse ja lõhn, mille põhjuseks on ülemäärane ja/või pikaajaline kuumutamine tootmise ajal, eelkõige pasta kuumsegamine ebasobival temperatuuril. |
| --- | --- | --- |
| Heinane-puune | Iseloomulik maitse ja lõhn kuivatatud oliividest toodetud õlide puhul. |
| Tihke | Teatavate vanade õlide puhul suus tekkiv paks, pastat meenutav puuteaisting. |
| Määrdeainene | Diislikütust, määret või mineraalõli meenutav maitse ja lõhn. |
| Taim mahlane | Iseloomulik maitse õlide puhul, mis on olnud kaua kokkupuutes viljadest pressimisel eraldunud käärinud taimemahlaga. |
| Soolveene | Soolvees säilitatud oliividest toodetud õlide maitse ja lõhn. |
| Metalline | Maitse, mis meenutab metalli. See on iseloomulik õlidele, mis on olnud purustamise, segamise, pressimise või säilitamise ajal kaua kokkupuutes metallpindadega. |
| Espartone | Iseloomulik maitse õli puhul, mis on saadud uutes espartomattides pressitud oliividest. Maitse võib erineda sõltuvalt sellest, kas matid on valmistatud haljast või kuivatatud espartost. |
| Tõugumaitse | Iseloomulik maitse õli puhul, mis on saadud oliivikärbse (Bactrocera oleae) tõukude poolt kõvasti kahjustatud oliividest. |
| Kurgimaitse | Maitse, mis tekib siis, kui õli on liiga kaua olnud hermeetiliselt pakendatud, eelkõige plekkpurkides, seda maitset seostatakse 2,6-nonadienaali tekkimisega. |

2)

Punktid 3.2, 3.3 ja 3.4 asendatakse järgmisega:

„3.1.1.   Muud negatiivsed tunnused

Kuumutatud või kõrbenud

Iseloomulik maitse ja lõhn, mille põhjuseks on ülemäärane ja/või pikaajaline kuumutamine tootmise ajal, eelkõige pasta kuumsegamine ebasobival temperatuuril.

Heinane-puune

Iseloomulik maitse ja lõhn kuivatatud oliividest toodetud õlide puhul.

Tihke

Teatavate vanade õlide puhul suus tekkiv paks, pastat meenutav puuteaisting.

Määrdeainene

Diislikütust, määret või mineraalõli meenutav maitse ja lõhn.

Taim mahlane

Iseloomulik maitse õlide puhul, mis on olnud kaua kokkupuutes viljadest pressimisel eraldunud käärinud taimemahlaga.

Soolveene

Soolvees säilitatud oliividest toodetud õlide maitse ja lõhn.

Metalline

Maitse, mis meenutab metalli. See on iseloomulik õlidele, mis on olnud purustamise, segamise, pressimise või säilitamise ajal kaua kokkupuutes metallpindadega.

Espartone

Iseloomulik maitse õli puhul, mis on saadud uutes espartomattides pressitud oliividest. Maitse võib erineda sõltuvalt sellest, kas matid on valmistatud haljast või kuivatatud espartost.

Tõugumaitse

Iseloomulik maitse õli puhul, mis on saadud oliivikärbse (Bactrocera oleae) tõukude poolt kõvasti kahjustatud oliividest.

Kurgimaitse

Maitse, mis tekib siis, kui õli on liiga kaua olnud hermeetiliselt pakendatud, eelkõige plekkpurkides, seda maitset seostatakse 2,6-nonadienaali tekkimisega.

3.2.   Positiivsed tunnused

| Puuviljaline | Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, mis sõltub õli sordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked, kas küpsed või toored. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt. |
| --- | --- |
| Mõru | Iseloomulik esmane maitse õlide puhul, mis on valmistatud rohelistest oliividest või parajasti värvi muutvatest oliividest. Seda tuntakse keele V-piirkonnas asuvate keelenäsade kaudu. |
| Terav | Torkavusaisting, mis on iseloomulik viljelusaasta alguses peamiselt veel rohelistest oliividest toodetud õlidele. Seda võib tunda kogu suus ja eriti kurgus. |

Puuviljaline

Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, mis sõltub õli sordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked, kas küpsed või toored. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt.

Mõru

Iseloomulik esmane maitse õlide puhul, mis on valmistatud rohelistest oliividest või parajasti värvi muutvatest oliividest. Seda tuntakse keele V-piirkonnas asuvate keelenäsade kaudu.

Terav

Torkavusaisting, mis on iseloomulik viljelusaasta alguses peamiselt veel rohelistest oliividest toodetud õlidele. Seda võib tunda kogu suus ja eriti kurgus.

3.3.   Märgistamiseks vajalik valikuline terminoloogia

Nõudmise korral võib hindamiskomisjoni esimees tõendada, et hinnatud õlid vastavad mõistetele ja väljendites esitatud vahemikele ning tunnuste intensiivsuste ja nende tajumist märkivatele omadussõnadele.

Positiivsed tunnused (puuviljaline, mõru ja terav): vastavalt tajumise intensiivsusele:

| — | intensiivne, kui tunnuse mediaan on suurem kui 6; |
| --- | --- |

—

intensiivne, kui tunnuse mediaan on suurem kui 6;

| — | keskmine, kui tunnuse mediaan on 3–6; |
| --- | --- |

—

keskmine, kui tunnuse mediaan on 3–6;

| — | kerge, kui tunnuse mediaan on väiksem kui 3. |
| --- | --- |

—

kerge, kui tunnuse mediaan on väiksem kui 3.

| Puuviljaline | Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, mis sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked, ja milles ei domineeri ei roheline ega küps puuviljalisus. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt. |
| --- | --- |
| Rohekas puuviljaline | Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, meenutab rohelisi puuvilju, sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud rohelised, veatud ja värsked. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt. |
| Küps puuviljaline | Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, meenutab küpseid puuvilju, sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt. |
| Hästi tasakaalus | Õli, mis ei ole tasakaalust väljas; selle all mõistetakse haistmis-, maitse- ja puuteaistingut, mille puhul mõru ja/või terava tunnuse mediaan on kahe punkti võrra kõrgem kui puuviljalisuse mediaan. |
| Mahe õli | Õli, mille puhul mõru ja terava tunnuse mediaan on kuni 2.” |

Puuviljaline

Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, mis sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked, ja milles ei domineeri ei roheline ega küps puuviljalisus. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt.

Rohekas puuviljaline

Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, meenutab rohelisi puuvilju, sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud rohelised, veatud ja värsked. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt.

Küps puuviljaline

Õlile iseloomulik haistmisaistingute kogum, meenutab küpseid puuvilju, sõltub oliivisordist ja tekib, kui oliivid on olnud veatud ja värsked. Seda tuntakse otse ja/või retronasaalselt.

Hästi tasakaalus

Õli, mis ei ole tasakaalust väljas; selle all mõistetakse haistmis-, maitse- ja puuteaistingut, mille puhul mõru ja/või terava tunnuse mediaan on kahe punkti võrra kõrgem kui puuviljalisuse mediaan.

Mahe õli

Õli, mille puhul mõru ja terava tunnuse mediaan on kuni 2.”

| 3) | Punktis 7 lisatakse alapunkti 7.1 järele järgmine alapunkt:
  „7.1.1.   Hindamiskomisjoni juhataja asetäitja

  Hindamiskomisjoni juhatajat võib põhjendatud juhtudel asendada hindamiskomisjoni juhataja asetäitja, kes võib täita katsete tegemisega seotud kohustusi. Asetäitjal peavad olema kõik vajalikud oskused, mis on nõutavad hindamiskomisjoni juhataja puhul.” |
| --- | --- |

3)

Punktis 7 lisatakse alapunkti 7.1 järele järgmine alapunkt:

„7.1.1.   Hindamiskomisjoni juhataja asetäitja

Hindamiskomisjoni juhatajat võib põhjendatud juhtudel asendada hindamiskomisjoni juhataja asetäitja, kes võib täita katsete tegemisega seotud kohustusi. Asetäitjal peavad olema kõik vajalikud oskused, mis on nõutavad hindamiskomisjoni juhataja puhul.”

| 4) | Punkt 7.2 asendatakse järgmisega:
  „7.2.   Degusteerijad

  Oliiviõli organoleptilises analüüsis osalevad degusteerijad peavad tegema seda vabatahtlikult. Seepärast on soovitatav, et kandidaadid esitaksid kirjaliku avalduse. Hindamiskomisjoni juhataja valib kandidaadid, koolitab neid ja jälgib nende oskust eristada sarnaseid proove; tuleb arvestada, et eristamise täpsus suureneb koolitamisega.
  Degusteerijad peavad tegutsema nagu tõelised organoleptilised vaatlejad, jätma kõrvale isiklikud maitse-eelistused ja teatama üksnes, milliseid aistinguid nad tajuvad. Selleks peavad nad alati töötama vaikuses, pingevabas õhkkonnas, kiirustamata, suunates kogu oma tähelepanu proovile, mida nad degusteerivad.
  Katse tegemiseks on vaja 8–12 degusteerijat, kuid võimalike puudumiste puhuks oleks hea, kui on ka paar varudegusteerijat.” |
| --- | --- |

4)

Punkt 7.2 asendatakse järgmisega:

„7.2.   Degusteerijad

Oliiviõli organoleptilises analüüsis osalevad degusteerijad peavad tegema seda vabatahtlikult. Seepärast on soovitatav, et kandidaadid esitaksid kirjaliku avalduse. Hindamiskomisjoni juhataja valib kandidaadid, koolitab neid ja jälgib nende oskust eristada sarnaseid proove; tuleb arvestada, et eristamise täpsus suureneb koolitamisega.

Degusteerijad peavad tegutsema nagu tõelised organoleptilised vaatlejad, jätma kõrvale isiklikud maitse-eelistused ja teatama üksnes, milliseid aistinguid nad tajuvad. Selleks peavad nad alati töötama vaikuses, pingevabas õhkkonnas, kiirustamata, suunates kogu oma tähelepanu proovile, mida nad degusteerivad.

Katse tegemiseks on vaja 8–12 degusteerijat, kuid võimalike puudumiste puhuks oleks hea, kui on ka paar varudegusteerijat.”

| 5) | 9.3 asendatakse järgmisega:
  „9.3.   Andmete kasutamine hindamiskomisjoni juhataja poolt

  Hindamiskomisjoni juhataja kogub kokku kõigi degusteerijate täidetud profiililehed ja kontrollib eri tunnustele omistatud intensiivsusastmeid. Kui ta leiab midagi ebanormaalset, palub ta degusteerijal oma profiilileht üle vaadata ja hindamist korrata, kui see on vajalik.
  Hindamiskomisjoni juhataja sisestab iga komisjoniliikme hindamisandmed arvutiprogrammi, mis vastab ettenähtud standardile IOC/t.20/Doc. nr 15, et tulemusi statistiliselt töödelda, mille aluseks on tulemuste mediaani arvutamine. Vt punkt 9.4 ja käesoleva lisa liide. Proovi andmed kantakse maatriksisse, millel on üheksa veergu, mis vastavad üheksale organoleptilisele tunnusele, ja n rida, mis vastavad komisjoni liikmete arvule n.
  Kui on märgatud puudust ja vähemalt 50 % komisjoniliikmetest on kandnud selle pealkirja „Muud” alla, arvutab hindamiskomisjoni juhataja puuduse mediaani ja leiab selle alusel klassifikatsiooni.
  Robustse variatsioonikordaja väärtus, mille alusel määratakse klassifikatsioon (suurima intensiivsusega puudus ja puuviljalisuse tunnus), ei tohi olla üle 20 %.
  Vastupidisel juhul peab hindamiskomisjoni juhataja kordama konkreetsete proovide hindamist muul degusteerimissessioonil.
  Kui selline olukord tekib sageli, soovitatakse hindamiskomisjoni juhatajal korraldada degusteerijatele täiendav koolitus selle kohta (IOC/T.20/Doc. nr 14, § 5) ning hinnata komisjoni tööd korratavusnäitaja ja kõrvalekaldenäitaja alusel (IOC/T.20/Doc. nr 14, § 6).” |
| --- | --- |

5)

9.3 asendatakse järgmisega:

„9.3.   Andmete kasutamine hindamiskomisjoni juhataja poolt

Hindamiskomisjoni juhataja kogub kokku kõigi degusteerijate täidetud profiililehed ja kontrollib eri tunnustele omistatud intensiivsusastmeid. Kui ta leiab midagi ebanormaalset, palub ta degusteerijal oma profiilileht üle vaadata ja hindamist korrata, kui see on vajalik.

Hindamiskomisjoni juhataja sisestab iga komisjoniliikme hindamisandmed arvutiprogrammi, mis vastab ettenähtud standardile IOC/t.20/Doc. nr 15, et tulemusi statistiliselt töödelda, mille aluseks on tulemuste mediaani arvutamine. Vt punkt 9.4 ja käesoleva lisa liide. Proovi andmed kantakse maatriksisse, millel on üheksa veergu, mis vastavad üheksale organoleptilisele tunnusele, ja n rida, mis vastavad komisjoni liikmete arvule n.

Kui on märgatud puudust ja vähemalt 50 % komisjoniliikmetest on kandnud selle pealkirja „Muud” alla, arvutab hindamiskomisjoni juhataja puuduse mediaani ja leiab selle alusel klassifikatsiooni.

Robustse variatsioonikordaja väärtus, mille alusel määratakse klassifikatsioon (suurima intensiivsusega puudus ja puuviljalisuse tunnus), ei tohi olla üle 20 %.

Vastupidisel juhul peab hindamiskomisjoni juhataja kordama konkreetsete proovide hindamist muul degusteerimissessioonil.

Kui selline olukord tekib sageli, soovitatakse hindamiskomisjoni juhatajal korraldada degusteerijatele täiendav koolitus selle kohta (IOC/T.20/Doc. nr 14, § 5) ning hinnata komisjoni tööd korratavusnäitaja ja kõrvalekaldenäitaja alusel (IOC/T.20/Doc. nr 14, § 6).”

| 6) | Punkt 9.4 asendatakse järgmisega:
  „9.4.   Õli klassifitseerimine

  Õli klassifitseeritakse puuduste mediaani ja puuviljalisuse mediaani põhjal järgnevalt esitatud kategooriatesse. Puuduste mediaani käsitatakse suurima intensiivsusega tajutud puuduse mediaanina. Puuduste mediaan ja puuviljalisuse mediaan väljendatakse ühe kümnendkoha täpsusega.
  Õli klassifitseerimisel võrreldakse puuduste mediaani ja puuviljalisuse mediaani väärtust järgmiste osutatud etalonvahemike suhtes. Kõnealuste vahemike piirid on kindlaks määratud meetodi viga arvesse võttes ning neid loetakse seepärast absoluutseteks. Arvutitarkvara võimaldab klassifikatsiooni esitada statistikaandmete tabelina või graafiliselt.






  a) | Ekstra-neitsioliiviõli: puuduste mediaan on 0 ja puuviljalisuse mediaan on suurem kui 0. |
| --- | --- | --- |

6)

Punkt 9.4 asendatakse järgmisega:

„9.4.   Õli klassifitseerimine

Õli klassifitseeritakse puuduste mediaani ja puuviljalisuse mediaani põhjal järgnevalt esitatud kategooriatesse. Puuduste mediaani käsitatakse suurima intensiivsusega tajutud puuduse mediaanina. Puuduste mediaan ja puuviljalisuse mediaan väljendatakse ühe kümnendkoha täpsusega.

Õli klassifitseerimisel võrreldakse puuduste mediaani ja puuviljalisuse mediaani väärtust järgmiste osutatud etalonvahemike suhtes. Kõnealuste vahemike piirid on kindlaks määratud meetodi viga arvesse võttes ning neid loetakse seepärast absoluutseteks. Arvutitarkvara võimaldab klassifikatsiooni esitada statistikaandmete tabelina või graafiliselt.

a)

Ekstra-neitsioliiviõli: puuduste mediaan on 0 ja puuviljalisuse mediaan on suurem kui 0.

| b) | Neitsioliiviõli: puuduste mediaan on suurem kui 0, kuid mitte üle 3,5, ja puuviljalisuse mediaan on suurem kui 0. |
| --- | --- |

b)

Neitsioliiviõli: puuduste mediaan on suurem kui 0, kuid mitte üle 3,5, ja puuviljalisuse mediaan on suurem kui 0.

| c) | Lambiõli: puuduste mediaan on üle 3,5 või puuduste mediaan on kuni 3,5 ning puuviljalisuse mediaan on 0. |
| --- | --- |

c)

Lambiõli: puuduste mediaan on üle 3,5 või puuduste mediaan on kuni 3,5 ning puuviljalisuse mediaan on 0.

| Märkus 1: | kui mõruduse ja/või teravuse mediaan on suurem kui 5,0, märgib hindamiskomisjoni juhataja seda degusteerimise kohta antavas sertifikaadis. |
| --- | --- |

Märkus 1:

kui mõruduse ja/või teravuse mediaan on suurem kui 5,0, märgib hindamiskomisjoni juhataja seda degusteerimise kohta antavas sertifikaadis.

Vastavuse kontrollimiseks tehtud hindamiste puhul tehakse proov. Vasturääkivustega hindamiste puhul korraldab hindamiskomisjoni juhataja õli organoleptilise hindamise kaks korda erinevate seansside jooksul. Tunnuste mediaani arvutamisel võetakse aluseks mõlema katse profiililehe andmed.”

| 7) | Joonis 1 asendatakse järgmisega:

  „Joonis 1


  NEITSIOLIIVIÕLI PROFIILILEHT











  Puuduste tajumise intensiivsus |
| --- | --- |
| Kopitanud/settene | | |
| Hallitanud/niiske/mullane | | |
| Veinine/äädikane
  Hapu/kibehapu | | |
| Külmavõetud oliivid
  (niiske puu) | | |
| Räästunud | | |
| Muud negatiivsed tunnused: | | |
| Märksõna | Metalline ☐ Heinane ☐ Tõugumaitse ☐ Tihke ☐
  Soolveene ☐ Kuumutatud või kõrbenud ☐ Taimemahlane ☐
  Espartone ☐ Kurgimaitseline ☐ Määrdeainene ☐ |
| Positiivsete omaduste tajumise intensiivsus |
| Puuviljaline | | |
| | Roheline ☐ | Küps ☐ |
| Mõru | | |
| Terav | | |
| | | |
| Degusteerija nimi: | | Degusteerija kood: |
| Proovi kood: | Allkiri: |
| Kuupäev: |
| Märkused:” |

7)

Joonis 1 asendatakse järgmisega:

„Joonis 1

NEITSIOLIIVIÕLI PROFIILILEHT

Puuduste tajumise intensiivsus

Kopitanud/settene

Hallitanud/niiske/mullane

Veinine/äädikane

Hapu/kibehapu

Külmavõetud oliivid

(niiske puu)

Räästunud

Muud negatiivsed tunnused:

Märksõna

Metalline ☐ Heinane ☐ Tõugumaitse ☐ Tihke ☐

Soolveene ☐ Kuumutatud või kõrbenud ☐ Taimemahlane ☐

Espartone ☐ Kurgimaitseline ☐ Määrdeainene ☐

Positiivsete omaduste tajumise intensiivsus

Puuviljaline

Roheline ☐

Küps ☐

Mõru

Terav

Degusteerija nimi:

Degusteerija kood:

Proovi kood:

Allkiri:

Kuupäev:

Märkused:”

---

---

VI LISA

Määruse (EMÜ) nr 2568/91 XIX lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Alifaatsete alkoholide ja triterpeenalkoholide sisalduse kapillaarkolonnkromatograafiline määramine” |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Alifaatsete alkoholide ja triterpeenalkoholide sisalduse kapillaarkolonnkromatograafiline määramine”

| 2) | Punkt 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   SISU
  Käesolevas lisas kirjeldatakse alifaatsete alkoholide ja triterpeenalkoholide sisalduse määramist õlides ja rasvades.” |
| --- | --- |

2)

Punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.   SISU

Käesolevas lisas kirjeldatakse alifaatsete alkoholide ja triterpeenalkoholide sisalduse määramist õlides ja rasvades.”

| 3) | Punkt 4.11 asendatakse järgmisega:






  „4.11. | Võrdluslahus õhukese kihi kromatograafia jaoks: C20–C28 alkoholid 0,5 % kloroformis, või alkoholide fraktsioon, mis on saadud punkti 5.2 kohaselt oliivijääkõli seebistumatust ainest.” |
| --- | --- | --- |

3)

Punkt 4.11 asendatakse järgmisega:

„4.11.

Võrdluslahus õhukese kihi kromatograafia jaoks: C20–C28 alkoholid 0,5 % kloroformis, või alkoholide fraktsioon, mis on saadud punkti 5.2 kohaselt oliivijääkõli seebistumatust ainest.”

| 4) | Punktid 5.2.5 ja 5.2.6 asendatakse järgmisega:






  „5.2.5. | Plaadile pihustatakse ettevaatlikult ja ühtlaselt 2′,7′-diklorofluorestseiini lahust, kui plaati vaadeldakse ultraviolettlambi all. Alifaatsete alkoholide vööndid võib määrata vastavalt nende asendile, mida võrreldakse võrdluslahuse lahutamisel tekkinud vöönditega: vööndite piirjooned joonistatakse üle musta pliiatsiga, kusjuures alifaatsete alkoholide vöönd ja otse selle kohal asuv terpeenalkoholide vöönd arvestatakse üheks vööndiks (märkus 4).







  Märkus 4: | alifaatsete alkoholide vöönd ja terpeenalkoholide vöönd tuleb arvestada kokku, kuna mõned alifaatsed alkoholid võivad olla migreerunud triterpeenalkoholide vööndisse. Õhukese kihi kromatograafia abil eraldamise näide on esitatud liite joonises 1. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Punktid 5.2.5 ja 5.2.6 asendatakse järgmisega:

„5.2.5.

Plaadile pihustatakse ettevaatlikult ja ühtlaselt 2′,7′-diklorofluorestseiini lahust, kui plaati vaadeldakse ultraviolettlambi all. Alifaatsete alkoholide vööndid võib määrata vastavalt nende asendile, mida võrreldakse võrdluslahuse lahutamisel tekkinud vöönditega: vööndite piirjooned joonistatakse üle musta pliiatsiga, kusjuures alifaatsete alkoholide vöönd ja otse selle kohal asuv terpeenalkoholide vöönd arvestatakse üheks vööndiks (märkus 4).

Märkus 4:

alifaatsete alkoholide vöönd ja terpeenalkoholide vöönd tuleb arvestada kokku, kuna mõned alifaatsed alkoholid võivad olla migreerunud triterpeenalkoholide vööndisse. Õhukese kihi kromatograafia abil eraldamise näide on esitatud liite joonises 1.

| 5.2.6. | Metallspaatliga kraabitakse märgistatud alalt maha silikageel. Kraapimisega saadud peenestatud materjal pannakse filterlehtrisse (3.7). Lisatakse 10 ml kuuma kloroformi, segatakse hoolikalt metallist spaatliga ning filtritakse vaakumiga; filtraat kogutakse filterlehtriga ühendatud koonilisse kolbi (3.8).
  Silikageeli pestakse klaasfilterlehtris kolm korda dietüüleetriga (iga kord umbes 10 ml) ning filtraat kogutakse sama lehtriga ühendatud kolbi. Filtraat aurustatakse kokku mahuni 4–5 ml ning jääklahus valatakse eelnevalt kaalutud 10 ml katseklaasi (3.9), seejärel aurustatakse nõrga lämmastikuvoo läbijuhtimisel ettevaatlikult kuumutades kuivaks, lahustatakse uuesti paari tilga atsetooniga, aurustatakse taas kuivaks ning asetatakse umbes kümneks minutiks kuivatuskappi temperatuurile 105 °C, lastakse eksikaatoris jahtuda ja kaalutakse.
  Katseklaasis olev jääk koosneb alkoholifraktsioonist.” |
| --- | --- |

5.2.6.

Metallspaatliga kraabitakse märgistatud alalt maha silikageel. Kraapimisega saadud peenestatud materjal pannakse filterlehtrisse (3.7). Lisatakse 10 ml kuuma kloroformi, segatakse hoolikalt metallist spaatliga ning filtritakse vaakumiga; filtraat kogutakse filterlehtriga ühendatud koonilisse kolbi (3.8).

Silikageeli pestakse klaasfilterlehtris kolm korda dietüüleetriga (iga kord umbes 10 ml) ning filtraat kogutakse sama lehtriga ühendatud kolbi. Filtraat aurustatakse kokku mahuni 4–5 ml ning jääklahus valatakse eelnevalt kaalutud 10 ml katseklaasi (3.9), seejärel aurustatakse nõrga lämmastikuvoo läbijuhtimisel ettevaatlikult kuumutades kuivaks, lahustatakse uuesti paari tilga atsetooniga, aurustatakse taas kuivaks ning asetatakse umbes kümneks minutiks kuivatuskappi temperatuurile 105 °C, lastakse eksikaatoris jahtuda ja kaalutakse.

Katseklaasis olev jääk koosneb alkoholifraktsioonist.”

| 5) | Punkt 5.4.4 asendatakse järgmisega:
  „5.4.4.   Piigi määramine

  Üksikpiigid määratakse peetumisaja alusel, võrreldes neid samadel tingimustel analüüsitud alifaatsete alkoholide trimetüülsilüüleetrite segu kromatogrammiga.
  Rafineeritud oliiviõli alkoholifraktsiooni kromatogrammi näited on esitatud liite joonistel 2 ja 3.” |
| --- | --- |

5)

Punkt 5.4.4 asendatakse järgmisega:

„5.4.4.   Piigi määramine

Üksikpiigid määratakse peetumisaja alusel, võrreldes neid samadel tingimustel analüüsitud alifaatsete alkoholide trimetüülsilüüleetrite segu kromatogrammiga.

Rafineeritud oliiviõli alkoholifraktsiooni kromatogrammi näited on esitatud liite joonistel 2 ja 3.”

| 6) | Liide asendatakse järgmisega:

  „Liide

  Õhukese kihi kromatograafia abil eraldamise näide ja kromatogrammi näited


  Joonis 1


  Heksaani/etüüleetriga (65/35) eludeeritud oliiviõli seebistamatu fraktsiooni õhukese kihi kromatograafia plaat



  Joonis 2


  Rafineeritud oliiviõli alkoholifraktsiooni kromatogramm



  Joonis 3


  Rafineeritud oliiviõli ja teistkordselt tsentrifuugitud oliiviõli alifaatsed alkoholid ja triterpeenalkoholid |
| --- | --- |

6)

Liide asendatakse järgmisega:

„Liide

Õhukese kihi kromatograafia abil eraldamise näide ja kromatogrammi näited

Joonis 1

Heksaani/etüüleetriga (65/35) eludeeritud oliiviõli seebistamatu fraktsiooni õhukese kihi kromatograafia plaat

Joonis 2

Rafineeritud oliiviõli alkoholifraktsiooni kromatogramm

Joonis 3

Rafineeritud oliiviõli ja teistkordselt tsentrifuugitud oliiviõli alifaatsed alkoholid ja triterpeenalkoholid

---

| 13.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/53 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/53

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1834,

12. oktoober 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. oktoober 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 43,7 |
| MA | 153,6 |
| MK | 56,6 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 97,8 |
| 0707 00 05 | AL | 31,3 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 71,7 |
| 0709 93 10 | TR | 132,2 |
| ZZ | 132,2 |
| 0805 50 10 | AR | 123,9 |
| CL | 149,1 |
| TR | 104,0 |
| UY | 96,4 |
| ZA | 117,0 |
| ZZ | 118,1 |
| 0806 10 10 | BR | 259,8 |
| EG | 182,2 |
| MA | 56,6 |
| MK | 95,5 |
| TR | 161,1 |
| ZZ | 151,0 |
| 0808 10 80 | AR | 258,5 |
| CL | 163,3 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 176,4 |
| ZA | 141,7 |
| ZZ | 152,6 |
| 0808 30 90 | AR | 131,8 |
| CN | 65,9 |
| TR | 130,4 |
| XS | 93,4 |
| ZA | 218,5 |
| ZZ | 128,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

43,7

MA

153,6

MK

56,6

TR

137,2

ZZ

97,8

0707 00 05

AL

31,3

TR

112,1

ZZ

71,7

0709 93 10

TR

132,2

ZZ

132,2

0805 50 10

AR

123,9

CL

149,1

TR

104,0

UY

96,4

ZA

117,0

ZZ

118,1

0806 10 10

BR

259,8

EG

182,2

MA

56,6

MK

95,5

TR

161,1

ZZ

151,0

0808 10 80

AR

258,5

CL

163,3

MK

23,1

NZ

176,4

ZA

141,7

ZZ

152,6

0808 30 90

AR

131,8

CN

65,9

TR

130,4

XS

93,4

ZA

218,5

ZZ

128,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 13.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/55 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/55

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2015/1835,

12. oktoober 2015,

milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord

(uuesti sõnastatud)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 42 ja 45,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Kaitseagentuur („agentuur”) loodi nõukogu ühismeetmega 2004/551/ÜVJP, (1) et toetada nõukogu ja liikmesriike nende püüdlustes parandada liidu kaitsevõimet kriisiohjamise valdkonnas ning toetada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Kaitseagentuur („agentuur”) loodi nõukogu ühismeetmega 2004/551/ÜVJP, (1) et toetada nõukogu ja liikmesriike nende püüdlustes parandada liidu kaitsevõimet kriisiohjamise valdkonnas ning toetada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat.

| (2) | Euroopa Ülemkogu poolt 12. detsembril 2003 heakskiidetud Euroopa julgeolekustrateegia kohaselt on kaitseagentuuri loomine oluline samm paindlikumate ja tõhusamate Euroopa sõjaliste ressursside arendamisel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu poolt 12. detsembril 2003 heakskiidetud Euroopa julgeolekustrateegia kohaselt on kaitseagentuuri loomine oluline samm paindlikumate ja tõhusamate Euroopa sõjaliste ressursside arendamisel.

| (3) | 11. detsembri 2008. aasta Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise aruanne kiidab heaks agentuuri juhtiva rolli ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) võtmetähtsusega kaitsevõime väljatöötamise protsessis. |
| --- | --- |

(3)

11. detsembri 2008. aasta Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise aruanne kiidab heaks agentuuri juhtiva rolli ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) võtmetähtsusega kaitsevõime väljatöötamise protsessis.

| (4) | Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 45 nähakse ette, et nõukogu võtab vastu otsuse, milles määratakse kindlaks agentuuri põhikiri, asukoht ja töökord, milles tuleks arvesse võtta liikmesriikide tegelikku osalemist agentuuri tegevuses. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 45 nähakse ette, et nõukogu võtab vastu otsuse, milles määratakse kindlaks agentuuri põhikiri, asukoht ja töökord, milles tuleks arvesse võtta liikmesriikide tegelikku osalemist agentuuri tegevuses.

| (5) | Agentuur peaks aitama kaasa ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), eelkõige ÜJKP rakendamisele. |
| --- | --- |

(5)

Agentuur peaks aitama kaasa ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), eelkõige ÜJKP rakendamisele.

| (6) | Agentuuri struktuur peaks võimaldama agentuuril vastata liidu ja selle liikmesriikide operatiivvajadustele ÜJKP raames ja kui see on vajalik tema funktsioonide täitmiseks, teha koostööd kolmandate riikide, organisatsioonide ja üksustega. |
| --- | --- |

(6)

Agentuuri struktuur peaks võimaldama agentuuril vastata liidu ja selle liikmesriikide operatiivvajadustele ÜJKP raames ja kui see on vajalik tema funktsioonide täitmiseks, teha koostööd kolmandate riikide, organisatsioonide ja üksustega.

| (7) | Agentuur peaks looma tihedad töösuhted olemasolevate kokkulepete, rühmituste ja organisatsioonidega, mis on loodud selliste kokkulepete raames nagu raamkokkuleppe eelleping ning samuti Relvastuskoostöö Organisatsioon (OCCAR) ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA). |
| --- | --- |

(7)

Agentuur peaks looma tihedad töösuhted olemasolevate kokkulepete, rühmituste ja organisatsioonidega, mis on loodud selliste kokkulepete raames nagu raamkokkuleppe eelleping ning samuti Relvastuskoostöö Organisatsioon (OCCAR) ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA).

| (8) | Agentuuril peaks oma missiooni täitmise eesmärgil olema võimalus teha koostööd ja sõlmida asjakohaseid kokkuleppeid liidu institutsioonide, organite ja asutustega. |
| --- | --- |

(8)

Agentuuril peaks oma missiooni täitmise eesmärgil olema võimalus teha koostööd ja sõlmida asjakohaseid kokkuleppeid liidu institutsioonide, organite ja asutustega.

| (9) | Vastavalt ELi lepingu artikli 18 lõikele 2 peaks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) omama agentuuri struktuuris juhtivat rolli ja olema oluliseks lüliks agentuuri ja nõukogu vahel. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt ELi lepingu artikli 18 lõikele 2 peaks liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) omama agentuuri struktuuris juhtivat rolli ja olema oluliseks lüliks agentuuri ja nõukogu vahel.

| (10) | Nõukogu peaks oma poliitilise järelevalve ja poliitika kujundamise ülesandeid täites andma agentuurile suuniseid või juhiseid. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu peaks oma poliitilise järelevalve ja poliitika kujundamise ülesandeid täites andma agentuurile suuniseid või juhiseid.

| (11) | Tulenevalt nende olemusest peaks nõukogu ühehäälselt heaks kiitma agentuuri ja kolmandate riikide, organisatsioonide ja üksuste vaheliste halduskokkulepete sõlmimise. |
| --- | --- |

(11)

Tulenevalt nende olemusest peaks nõukogu ühehäälselt heaks kiitma agentuuri ja kolmandate riikide, organisatsioonide ja üksuste vaheliste halduskokkulepete sõlmimise.

| (12) | Agentuuri tööga seotud suuniste, juhiste ja otsuste vastuvõtmisel peaks nõukogu kohtuma kaitseministrite tasandil. Nõukogu poolt vastu võetud agentuuri tööga seotud suunised, juhised või otsused tuleks koostada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 240. |
| --- | --- |

(12)

Agentuuri tööga seotud suuniste, juhiste ja otsuste vastuvõtmisel peaks nõukogu kohtuma kaitseministrite tasandil. Nõukogu poolt vastu võetud agentuuri tööga seotud suunised, juhised või otsused tuleks koostada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 240.

| (13) | See ei tohiks mõjutada nõukogu ettevalmistavate ja nõuandvate organite, eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 240 kohase alaliste esindajate komitee, ELi lepingu artikli 38 kohase poliitika- ja julgeolekukomitee ning Euroopa Liidu sõjalise komitee (ELSK) pädevust. |
| --- | --- |

(13)

See ei tohiks mõjutada nõukogu ettevalmistavate ja nõuandvate organite, eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 240 kohase alaliste esindajate komitee, ELi lepingu artikli 38 kohase poliitika- ja julgeolekukomitee ning Euroopa Liidu sõjalise komitee (ELSK) pädevust.

| (14) | Agentuuriga seotud nõukogu otsuste ettevalmistamisel peaksid riikide relvastusdirektorid, võimete ala direktorid, teadusuuringute ja tehnoloogia direktorid ja kaitsepoliitika juhid saama aruandeid ja andma panuse nende pädevusse kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

(14)

Agentuuriga seotud nõukogu otsuste ettevalmistamisel peaksid riikide relvastusdirektorid, võimete ala direktorid, teadusuuringute ja tehnoloogia direktorid ja kaitsepoliitika juhid saama aruandeid ja andma panuse nende pädevusse kuuluvates küsimustes.

| (15) | Oma funktsioonide täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks peaks agentuuril olema juriidilise isiku staatus ning ta peaks samaaegselt säilitama tihedad sidemed nõukoguga ning austama täielikult liidu ja selle institutsioonide kohustusi. |
| --- | --- |

(15)

Oma funktsioonide täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks peaks agentuuril olema juriidilise isiku staatus ning ta peaks samaaegselt säilitama tihedad sidemed nõukoguga ning austama täielikult liidu ja selle institutsioonide kohustusi.

| (16) | Tuleks sätestada, et agentuuri hallatavatesse eelarvevahenditesse võib igal üksikjuhul eraldi liidu üldeelarvest vastu võtta rahalist toetust, võttes täielikult arvesse sellele kohaldatavaid eeskirju, menetlusi ja otsustamisprotsesse, kaasa arvatud ELi lepingu artikli 41 lõiget 2. |
| --- | --- |

(16)

Tuleks sätestada, et agentuuri hallatavatesse eelarvevahenditesse võib igal üksikjuhul eraldi liidu üldeelarvest vastu võtta rahalist toetust, võttes täielikult arvesse sellele kohaldatavaid eeskirju, menetlusi ja otsustamisprotsesse, kaasa arvatud ELi lepingu artikli 41 lõiget 2.

| (17) | Olles avatud osalemiseks kõikidele liikmesriikidele, peaks agentuur samuti võimaldama liikmesriikide asjakohastel rühmadel luua ad hoc-projekte või programme. |
| --- | --- |

(17)

Olles avatud osalemiseks kõikidele liikmesriikidele, peaks agentuur samuti võimaldama liikmesriikide asjakohastel rühmadel luua ad hoc-projekte või programme.

| (18) | Asjaolu, et need ad hoc-projektid ja programmid kuuluvad agentuuri funktsioonide ja ülesannete hulka, toetatakse jõupingutustega, mille eesmärk on täpsustada kõnealuste tegevuste staatust agentuuri eelarve lahutamatu osana. Seeläbi tuleks tagada, et ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) (edaspidi „protokoll nr 7”) artiklis 3 ning nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 151 lõike 1 punktis aa sätestatud erandit saab kasutada üksnes selliste tegevuste osas, mille puhul agentuuri roll liikmesriikide toetamise eesmärgil teostatavate projektide või programmide haldamisel annab lisaväärtust. Sellise erandi kohaldamiseks peab agentuuril olema lisaväärtust andev roll. Seetõttu ei kohaldata erandit juhtumite puhul, kui agentuuri rolliks on üksnes liikmesriikide jaoks hanke teel kaupade ostmine või teenuste tellimine. |
| --- | --- |

(18)

Asjaolu, et need ad hoc-projektid ja programmid kuuluvad agentuuri funktsioonide ja ülesannete hulka, toetatakse jõupingutustega, mille eesmärk on täpsustada kõnealuste tegevuste staatust agentuuri eelarve lahutamatu osana. Seeläbi tuleks tagada, et ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta) (edaspidi „protokoll nr 7”) artiklis 3 ning nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 151 lõike 1 punktis aa sätestatud erandit saab kasutada üksnes selliste tegevuste osas, mille puhul agentuuri roll liikmesriikide toetamise eesmärgil teostatavate projektide või programmide haldamisel annab lisaväärtust. Sellise erandi kohaldamiseks peab agentuuril olema lisaväärtust andev roll. Seetõttu ei kohaldata erandit juhtumite puhul, kui agentuuri rolliks on üksnes liikmesriikide jaoks hanke teel kaupade ostmine või teenuste tellimine.

| (19) | Tingimusel, et võetakse vastu nõukogu otsus alalise struktureeritud koostöö loomise kohta kooskõlas ELi lepingu artikli 42 lõikega 6 ja artikliga 46 ning kooskõlas ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud ning ELi lepingu artikliga 42 loodud alalist struktureeritud koostööd käsitleva protokolliga nr 10 (edaspidi „protokoll nr 10”), peaks agentuur toetama alalise struktureeritud koostöö rakendamist. |
| --- | --- |

(19)

Tingimusel, et võetakse vastu nõukogu otsus alalise struktureeritud koostöö loomise kohta kooskõlas ELi lepingu artikli 42 lõikega 6 ja artikliga 46 ning kooskõlas ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud ning ELi lepingu artikliga 42 loodud alalist struktureeritud koostööd käsitleva protokolliga nr 10 (edaspidi „protokoll nr 10”), peaks agentuur toetama alalise struktureeritud koostöö rakendamist.

| (20) | Agentuuril peaksid olema otsustamismenetlused, mis võimaldaksid tal oma ülesandeid tõhusalt täita, respekteerides samal ajal osalevate liikmesriikide riiklikke julgeoleku- ja kaitsepoliitikaid. |
| --- | --- |

(20)

Agentuuril peaksid olema otsustamismenetlused, mis võimaldaksid tal oma ülesandeid tõhusalt täita, respekteerides samal ajal osalevate liikmesriikide riiklikke julgeoleku- ja kaitsepoliitikaid.

| (21) | Agentuur peaks täitma oma missiooni, võttes täielikult arvesse ELi lepingu artiklit 40. |
| --- | --- |

(21)

Agentuur peaks täitma oma missiooni, võttes täielikult arvesse ELi lepingu artiklit 40.

| (22) | Agentuur peaks tegutsema täielikus kooskõlas nõukogu julgeolekustandardite ja -eeskirjadega. Agentuur peaks kohaldama asjakohaseid liidu õigusakte, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu dokumentidele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1049/2001, (3) ning üksikisikute kaitset seoses isikuandmete töötlemisega, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001 (4). |
| --- | --- |

(22)

Agentuur peaks tegutsema täielikus kooskõlas nõukogu julgeolekustandardite ja -eeskirjadega. Agentuur peaks kohaldama asjakohaseid liidu õigusakte, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu dokumentidele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1049/2001, (3) ning üksikisikute kaitset seoses isikuandmete töötlemisega, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001 (4).

| (23) | Kooskõlas ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. Seega ei ole käesolev otsus Taani suhtes siduv. |
| --- | --- |

(23)

Kooskõlas ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. Seega ei ole käesolev otsus Taani suhtes siduv.

| (24) | Nõukogu otsuses 2011/411/ÜVJP (5) tehakse mitu muudatust. Selguse huvides tuleks kõnealune otsus uuesti sõnastada, |
| --- | --- |

(24)

Nõukogu otsuses 2011/411/ÜVJP (5) tehakse mitu muudatust. Selguse huvides tuleks kõnealune otsus uuesti sõnastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I PEATÜKK

AGENTUURI LOOMINE, MISSIOON JA ÜLESANDED

Artikkel 1

Loomine

1.   Algselt ühismeetmega 2004/551/ÜVJP loodud kaitsevõime arendamise, teadusuuringute, hangete ja relvastuse alane agentuur (edaspidi „Euroopa Kaitseagentuur” või „agentuur”) jätkab käesolevaga tegevust järgmiste sätete kohaselt.

2.   Agentuur tegutseb nõukogu alluvuses, ÜVJP ja ÜJKP toetamiseks, liidu ühtses institutsioonilises raamistikus, piiramata liidu institutsioonide ja nõukogu organite kohustusi. Agentuuri missioon ei piira liidu muid pädevusi, võttes täielikult arvesse ELi lepingu artiklit 40.

3.   Agentuuri töös võivad osaleda kõik liikmesriigid, kes selleks soovi avaldavad. Liikmesriigid, kes käesoleva otsuse vastuvõtmise hetkel juba osalevad agentuuri töös, jätkavad osalevate liikmesriikidena.

4.   Liikmesriik, kes soovib osaleda agentuuri töös pärast käesoleva otsuse jõustumist või soovib agentuurist välja astuda, teatab oma kavatsusest nõukogule ja teavitab kõrget esindajat. Selliseks osalemiseks või agentuurist väljaastumiseks vajaliku tehnilise ja rahalise korra määrab kindlaks artiklis 8 osutatud juhtnõukogu.

5.   Agentuuri asukoht on Brüsselis.

Artikkel 2

Missioon

1.   Agentuuri missiooniks on nõukogu ja liikmesriikide toetamine nende püüdlustes parandada liidu kaitsevõimet kriisiohjamise valdkonnas ja toetada ÜJKPd praegusel kujul ja sellisena, milliseks see kujuneb tulevikus.

2.   Agentuur selgitab välja operatiivvajadused, edendab nende vajaduste rahuldamist tagavaid meetmeid, aitab kaasa kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamiseks vajalike meetmete väljaselgitamisele ja asjakohasel juhul rakendamisele, osaleb Euroopa võimete- ja relvastuspoliitika väljatöötamisel ning abistab nõukogu sõjaliste võimete täiustamise hindamisel.

3.   Agentuuri missioon ei piira liikmesriikide pädevust kaitseküsimustes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „osalev liikmesriik”– agentuuri töös osalev liikmesriik;

b)   „panustavad liikmesriigid”– osalevad liikmesriigid, kes panustavad agentuuri konkreetsesse projekti või programmi.

Artikkel 4

Poliitiline järelevalve ja nõukogule aruannete esitamise kord

1.   Agentuur tegutseb nõukogu alluvuses ja poliitilise järelevalve all, esitab talle aruandeid ning saab temalt agentuuri tööalaseid suuniseid või juhiseid, eelkõige seoses kolmeaastase planeerimisraamistikuga.

2.   Agentuur annab nõukogule regulaarselt aru oma tegevusest ning eelkõige

| a) | esitab nõukogule iga aasta novembris aruande agentuuri selle aasta jooksul toimunud tegevusest; |
| --- | --- |

a)

esitab nõukogule iga aasta novembris aruande agentuuri selle aasta jooksul toimunud tegevusest;

| b) | tingimusel, et võetakse vastu nõukogu otsus alalise struktureeritud koostöö loomise kohta, esitab nõukogule vähemalt kord aastas teavet agentuuri panuse kohta alalise struktureeritud koostöö alasesse hindamistegevusse, millele osutatakse artikli 5 lõike 3 punkti f alapunktis ii. |
| --- | --- |

b)

tingimusel, et võetakse vastu nõukogu otsus alalise struktureeritud koostöö loomise kohta, esitab nõukogule vähemalt kord aastas teavet agentuuri panuse kohta alalise struktureeritud koostöö alasesse hindamistegevusse, millele osutatakse artikli 5 lõike 3 punkti f alapunktis ii.

Agentuur annab nõukogule aegsasti informatsiooni oluliste küsimuste kohta, mis tuleb esitada otsustamiseks juhtnõukogule.

3.   Tegutsedes ühehäälselt ja poliitika- ja julgeolekukomitee või muu pädeva nõukogu organi nõuande põhjal, annab nõukogu välja agentuuri tööalased suunised või juhised, eelkõige seoses kolmeaastase planeerimisraamistikuga.

4.   Agentuur võib esitada nõukogule ja vajaduse korral komisjonile soovitusi oma missiooni elluviimiseks.

Artikkel 5

Funktsioonid ja ülesanded

1.   Täites oma funktsioone ja ülesandeid, peab agentuur austama liidu ja liidu institutsioonide muid pädevusi.

2.   Agentuuri funktsioonide ja ülesannete täitmine ei piira liikmesriikide pädevust kaitseküsimustes.

3.   Nõukogu juhtimisel tegutsev agentuur:

| a) | aitab liikmesriikidel määratleda nende sõjaliste võimete alaseid eesmärke ja hinnata seda, kuidas liikmesriigid täidavad oma võimetega seotud kohustusi, eelkõige






  i) | liidu tulevaste kaitsevõimevajaduste määratlemisega koostöös pädevate nõukogu organitega, sealhulgas ELSKga, ning kasutades muu hulgas võimete arendamise mehhanismi (CDM) ja mis tahes sellele järgnevat mehhanismi; |
| --- | --- | --- |

a)

aitab liikmesriikidel määratleda nende sõjaliste võimete alaseid eesmärke ja hinnata seda, kuidas liikmesriigid täidavad oma võimetega seotud kohustusi, eelkõige

i)

liidu tulevaste kaitsevõimevajaduste määratlemisega koostöös pädevate nõukogu organitega, sealhulgas ELSKga, ning kasutades muu hulgas võimete arendamise mehhanismi (CDM) ja mis tahes sellele järgnevat mehhanismi;

| ii) | võimearendusplaani (CDP) ja mis tahes sellele järgneva plaani rakendamise koordineerimisega; |
| --- | --- |

ii)

võimearendusplaani (CDP) ja mis tahes sellele järgneva plaani rakendamise koordineerimisega;

| iii) | muu hulgas CDP protsessi ning CDMi ja neile järgnevate mis tahes mehhanismide alusel liikmesriikide võimetega seotud kohustuste hindamisega liikmesriikide kokkulepitavate kriteeriumide kohaselt; |
| --- | --- |

iii)

muu hulgas CDP protsessi ning CDMi ja neile järgnevate mis tahes mehhanismide alusel liikmesriikide võimetega seotud kohustuste hindamisega liikmesriikide kokkulepitavate kriteeriumide kohaselt;

| b) | edendab operatiivvajaduste ühtlustamist ning tõhusate ja kokkusobivate hankemenetluste kasutuselevõtmist, eelkõige






  i) | sõjaliste nõuete ühtlustamise edendamise ja kooskõlastamisega; |
| --- | --- | --- |

b)

edendab operatiivvajaduste ühtlustamist ning tõhusate ja kokkusobivate hankemenetluste kasutuselevõtmist, eelkõige

i)

sõjaliste nõuete ühtlustamise edendamise ja kooskõlastamisega;

| ii) | kulutõhusa ja efektiivse hanketegevuse edendamisega parimate tavade väljaselgitamise ja levitamise kaudu; |
| --- | --- |

ii)

kulutõhusa ja efektiivse hanketegevuse edendamisega parimate tavade väljaselgitamise ja levitamise kaudu;

| iii) | võimete arendamise ja hangete finantsprioriteetidele hinnangute andmisega; |
| --- | --- |

iii)

võimete arendamise ja hangete finantsprioriteetidele hinnangute andmisega;

| c) | pakub mitmepoolse osalusega projekte sõjaliste võimetega seotud eesmärkide saavutamiseks ning tagab liikmesriikide rakendatavate programmide koordineerimise ja konkreetsete koostööprogrammide haldamise, eelkõige






  i) | uute mitmepoolsete koostööprojektide edendamise ja kavandamisega; |
| --- | --- | --- |

c)

pakub mitmepoolse osalusega projekte sõjaliste võimetega seotud eesmärkide saavutamiseks ning tagab liikmesriikide rakendatavate programmide koordineerimise ja konkreetsete koostööprogrammide haldamise, eelkõige

i)

uute mitmepoolsete koostööprojektide edendamise ja kavandamisega;

| ii) | ühistegevuste määratlemise ja kavandamisega operatiivtegevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

ii)

ühistegevuste määratlemise ja kavandamisega operatiivtegevuse valdkonnas;

| iii) | olemasolevate, liikmesriikide poolt rakendatud programmide kooskõlastamise nimel töötades; |
| --- | --- |

iii)

olemasolevate, liikmesriikide poolt rakendatud programmide kooskõlastamise nimel töötades;

| iv) | liikmesriigi taotlusel konkreetsete programmide juhtimise osas vastutuse võtmisega; |
| --- | --- |

iv)

liikmesriigi taotlusel konkreetsete programmide juhtimise osas vastutuse võtmisega;

| v) | valmistades liikmesriikide taotlusel ette OCCARi või asjakohasel juhul muude kokkulepete abil hallatavaid programme; |
| --- | --- |

v)

valmistades liikmesriikide taotlusel ette OCCARi või asjakohasel juhul muude kokkulepete abil hallatavaid programme;

| d) | toetab kaitsetehnoloogia alaseid uuringuid ning koordineerib ja kavandab ühisuuringuid ja tulevasi operatiivvajadusi rahuldavate tehniliste lahenduste uurimist, eelkõige






  i) | teadusuuringute edendamisega, tehes asjakohasel juhul koostööd liidu teadustegevusega, et täita tulevasi julgeoleku- ja kaitsevõimetele esitatavaid nõudeid, tugevdades sellega Euroopa tööstuslikku ja tehnoloogilist potentsiaali kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

d)

toetab kaitsetehnoloogia alaseid uuringuid ning koordineerib ja kavandab ühisuuringuid ja tulevasi operatiivvajadusi rahuldavate tehniliste lahenduste uurimist, eelkõige

i)

teadusuuringute edendamisega, tehes asjakohasel juhul koostööd liidu teadustegevusega, et täita tulevasi julgeoleku- ja kaitsevõimetele esitatavaid nõudeid, tugevdades sellega Euroopa tööstuslikku ja tehnoloogilist potentsiaali kõnealuses valdkonnas;

| ii) | edendades tõhusamalt ühist kaitsealaste teadusuuringute ja tehnoloogia alast tegevust; |
| --- | --- |

ii)

edendades tõhusamalt ühist kaitsealaste teadusuuringute ja tehnoloogia alast tegevust;

| iii) | kaitsealaste teadusuuringute ja tehnoloogia edendamisega uuringute ja projektide kaudu; |
| --- | --- |

iii)

kaitsealaste teadusuuringute ja tehnoloogia edendamisega uuringute ja projektide kaudu;

| iv) | kaitsealaste teadusuuringute ja tehnoloogia lepingute haldamisega; |
| --- | --- |

iv)

kaitsealaste teadusuuringute ja tehnoloogia lepingute haldamisega;

| v) | koostöös komisjoniga kaitsealaste ning tsiviil- või julgeolekualaste teadusuuringute programmide võimalikult suure vastastikuse täiendavuse ja koostoime tagamisega; |
| --- | --- |

v)

koostöös komisjoniga kaitsealaste ning tsiviil- või julgeolekualaste teadusuuringute programmide võimalikult suure vastastikuse täiendavuse ja koostoime tagamisega;

| e) | aitab määratleda ja vajaduse korral rakendada mis tahes kasulikke meetmeid kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamiseks ja sõjaliste kulutuste tõhustamiseks, eelkõige






  i) | aidates kaasa rahvusvahelisele konkurentsile vastava Euroopa kaitsevarustuse turu loomisele, ilma et see piiraks siseturu eeskirju ja komisjoni pädevust kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

e)

aitab määratleda ja vajaduse korral rakendada mis tahes kasulikke meetmeid kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogilise baasi tugevdamiseks ja sõjaliste kulutuste tõhustamiseks, eelkõige

i)

aidates kaasa rahvusvahelisele konkurentsile vastava Euroopa kaitsevarustuse turu loomisele, ilma et see piiraks siseturu eeskirju ja komisjoni pädevust kõnealuses valdkonnas;

| ii) | asjakohase poliitika ja strateegiate arendamise kaudu, konsulteerides komisjoniga ja asjakohasel juhul tööstusega; |
| --- | --- |

ii)

asjakohase poliitika ja strateegiate arendamise kaudu, konsulteerides komisjoniga ja asjakohasel juhul tööstusega;

| iii) | jätkates agentuuri ülesannete raames, ja konsulteerides komisjoniga, asjakohase korra ELi-ülest arendamist ja ühtlustamist; |
| --- | --- |

iii)

jätkates agentuuri ülesannete raames, ja konsulteerides komisjoniga, asjakohase korra ELi-ülest arendamist ja ühtlustamist;

| f) | tingimusel, et võetakse vastu nõukogu otsus alalise struktureeritud koostöö loomise kohta, toetab kõnealust koostööd, eelkõige






  i) | hõlbustades suuremate ühiste või Euroopa võimearenduse initsiatiivide elluviimist; |
| --- | --- | --- |

f)

tingimusel, et võetakse vastu nõukogu otsus alalise struktureeritud koostöö loomise kohta, toetab kõnealust koostööd, eelkõige

i)

hõlbustades suuremate ühiste või Euroopa võimearenduse initsiatiivide elluviimist;

| ii) | aidates kaasa osalevate liikmesriikide võimetega seotud panuste korrapärasele hindamisele, eelkõige panuste hindamisele, mis on tehtud vastavuses tingimustega, mis on kehtestatud muu hulgas protokolli nr 10 artikli 2 alusel, ja andes sellest aru vähemalt kord aastas; |
| --- | --- |

ii)

aidates kaasa osalevate liikmesriikide võimetega seotud panuste korrapärasele hindamisele, eelkõige panuste hindamisele, mis on tehtud vastavuses tingimustega, mis on kehtestatud muu hulgas protokolli nr 10 artikli 2 alusel, ja andes sellest aru vähemalt kord aastas;

| g) | taotleb ühtsust muu liidu poliitikaga määral, mil sellel on kaitsevõimealane mõju; |
| --- | --- |

g)

taotleb ühtsust muu liidu poliitikaga määral, mil sellel on kaitsevõimealane mõju;

| h) | süvendab kooskõlas süstemaatilise ja pikaajalise kaitsekoostöö poliitikaraamistikuga kaitsekoostööd osalevate liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

h)

süvendab kooskõlas süstemaatilise ja pikaajalise kaitsekoostöö poliitikaraamistikuga kaitsekoostööd osalevate liikmesriikide vahel;

| i) | toetab ÜJKP operatsioone, võttes arvesse liidu kriisiohjamise korda. |
| --- | --- |

i)

toetab ÜJKP operatsioone, võttes arvesse liidu kriisiohjamise korda.

Artikkel 6

Juriidilise isiku staatus

Agentuuril on juriidilise isiku staatus, mis on vajalik tema funktsioonide täitmiseks ja eesmärkide saavutamiseks. Liikmesriigid tagavad, et agentuuril on kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis vastavalt nende liikmesriikide seadustele antakse juriidilistele isikutele. Eelkõige võib agentuur omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks. Agentuuril on õigus sõlmida lepinguid eraõiguslike või avalik-õiguslike üksuste või organisatsioonidega.

II PEATÜKK

AGENTUURI ORGANID JA PERSONAL

Artikkel 7

Agentuuri juht

1.   Agentuuri juhiks on liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja).

2.   Agentuuri juht vastutab agentuuri üldise korralduse ja toimimise eest ning tagab, et tegevjuht rakendab nõukogu suuniseid ja juhiseid ning juhtnõukogu otsuseid ning annab sellest aru agentuuri juhile.

3.   Agentuuri juht esitab agentuuri auranded nõukogule vastavalt artikli 4 lõikele 2.

4.   Agentuuri juht vastutab läbirääkimiste pidamise eest halduskokkulepete sõlmimiseks kolmandate riikide ja muude organisatsioonide, ühenduste või üksustega, vastavalt juhtnõukogu poolt välja antud juhistele. Selliste juhtnõukogu poolt heaks kiidetud kokkulepete puhul vastutab agentuuri juht asjakohaste töösuhete loomise eest.

Artikkel 8

Juhtnõukogu

1.   Agentuuri otsuseid tegevaks organiks on selle juhtnõukogu, kuhu kuulub igast osalevast liikmesriigist üks esindaja, kellel on asjaomase liikmesriigi valitsust siduvad volitused, ning komisjoni esindaja. Juhtnõukogu tegutseb nõukogu suuniste ja juhiste raames.

2.   Juhtnõukogu tuleb kokku osalevate liikmesriikide kaitseministrite või nende esindajate tasandil. Üldjuhul peab juhtnõukogu aastas vähemalt kaks koosolekut kaitseministrite tasandil.

3.   Agentuuri juht kutsub juhtnõukogu koosoleku kokku ja juhatab seda. Osaleva liikmesriigi taotlusel kutsub agentuuri juht kokku koosoleku hiljemalt ühe kuu jooksul.

4.   Agentuuri juht võib kaitseministrite esindajate tasandil toimuva juhtnõukogu koosoleku juhtimise volitusi delegeerida.

5.   Juhtnõukogu võib kokku tulla teatavas kindlas koosseisus (näiteks riikide relvastusdirektorid, võimete ala direktorid, teadusuuringute ja tehnoloogia direktorid või kaitsepoliitika juhid).

6.   Juhtnõukogu koosolekutest võtavad osa

| a) | artiklis 10 osutatud agentuuri tegevjuht või tema esindaja; |
| --- | --- |

a)

artiklis 10 osutatud agentuuri tegevjuht või tema esindaja;

| b) | ELSK esimees või tema esindaja; |
| --- | --- |

b)

ELSK esimees või tema esindaja;

| c) | Euroopa välisteenistuse esindajad. |
| --- | --- |

c)

Euroopa välisteenistuse esindajad.

7.   Juhtnõukogu võib ühist huvi pakkuvate küsimuste käsitlemisel otsustada kutsuda koosolekule

| a) | NATO peasekretäri või tema nimetatud esindaja; |
| --- | --- |

a)

NATO peasekretäri või tema nimetatud esindaja;

| b) | teiste agentuuri tööga seotud kokkulepete, rühmituste või organisatsioonide (näiteks need, mis on loodud raamkokkuleppe eellepingu raames ning samuti OCCAR ja ESA) juhte/juhatajaid; |
| --- | --- |

b)

teiste agentuuri tööga seotud kokkulepete, rühmituste või organisatsioonide (näiteks need, mis on loodud raamkokkuleppe eellepingu raames ning samuti OCCAR ja ESA) juhte/juhatajaid;

| c) | asjakohasel juhul kolmandate isikute esindajaid. |
| --- | --- |

c)

asjakohasel juhul kolmandate isikute esindajaid.

Artikkel 9

Juhtnõukogu ülesanded ja volitused

1.   Artikli 4 lõikes 1 osutatud nõukogu suuniste ja juhiste raames juhtnõukogu

| a) | kiidab heaks nõukogule esitatavad aruanded; |
| --- | --- |

a)

kiidab heaks nõukogule esitatavad aruanded;

| b) | võtab hiljemalt iga aasta 31. detsembriks ühehäälselt vastu agentuuri üldeelarve; |
| --- | --- |

b)

võtab hiljemalt iga aasta 31. detsembriks ühehäälselt vastu agentuuri üldeelarve;

| c) | kiidab heaks agentuuri kolmeaastase planeerimisraamistiku, milles on esitatud agentuuri prioriteedid üldeelarve piires, arvestades sealjuures, et planeerimisraamistiku teiseks ja kolmandaks aastaks määratud rahalised väärtused on mõeldud ainult kavandamiseks ega kujuta endast õiguslikult siduvaid ülemmäärasid; |
| --- | --- |

c)

kiidab heaks agentuuri kolmeaastase planeerimisraamistiku, milles on esitatud agentuuri prioriteedid üldeelarve piires, arvestades sealjuures, et planeerimisraamistiku teiseks ja kolmandaks aastaks määratud rahalised väärtused on mõeldud ainult kavandamiseks ega kujuta endast õiguslikult siduvaid ülemmäärasid;

| d) | kiidab heaks agentuurisiseste ad hoc-projektide või programmide loomise vastavalt artiklile 19; |
| --- | --- |

d)

kiidab heaks agentuurisiseste ad hoc-projektide või programmide loomise vastavalt artiklile 19;

| e) | nimetab ametisse tegevjuhi ja asetäitja; |
| --- | --- |

e)

nimetab ametisse tegevjuhi ja asetäitja;

| f) | otsustab, et liikmesriik või liikmesriigid võivad agentuurile tema töövaldkonna piires ülesandeks teha teatud toimingute haldamise ja finantsjuhtimise vastavalt artiklile 17; |
| --- | --- |

f)

otsustab, et liikmesriik või liikmesriigid võivad agentuurile tema töövaldkonna piires ülesandeks teha teatud toimingute haldamise ja finantsjuhtimise vastavalt artiklile 17;

| g) | kiidab heaks nõukogule või komisjonile esitatud soovitused; |
| --- | --- |

g)

kiidab heaks nõukogule või komisjonile esitatud soovitused;

| h) | võtab vastu juhtnõukogu töökorra; |
| --- | --- |

h)

võtab vastu juhtnõukogu töökorra;

| i) | võib muuta agentuuri üldeelarve täitmise finantssätteid; |
| --- | --- |

i)

võib muuta agentuuri üldeelarve täitmise finantssätteid;

| j) | võib muuta ajutise ja lepingulise personali ja agentuuri tööle lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavaid eeskirju ja määrusi; |
| --- | --- |

j)

võib muuta ajutise ja lepingulise personali ja agentuuri tööle lähetatud riiklike ekspertide suhtes kohaldatavaid eeskirju ja määrusi;

| k) | määrab kindlaks artikli 1 lõikes 4 osutatud liikmesriikide osalemist või väljaastumist puudutava tehnilise ja rahalise korra; |
| --- | --- |

k)

määrab kindlaks artikli 1 lõikes 4 osutatud liikmesriikide osalemist või väljaastumist puudutava tehnilise ja rahalise korra;

| l) | võtab vastu juhiseid agentuuri juhi peetavateks halduskokkulepete alasteks läbirääkimisteks; |
| --- | --- |

l)

võtab vastu juhiseid agentuuri juhi peetavateks halduskokkulepete alasteks läbirääkimisteks;

| m) | kiidab heaks artikli 23 lõikes 1 osutatud ad hoc-kokkulepped; |
| --- | --- |

m)

kiidab heaks artikli 23 lõikes 1 osutatud ad hoc-kokkulepped;

| n) | sõlmib artikli 26 lõikes 1 osutatud agentuuri ja kolmandate isikute vahelised halduskokkulepped; |
| --- | --- |

n)

sõlmib artikli 26 lõikes 1 osutatud agentuuri ja kolmandate isikute vahelised halduskokkulepped;

| o) | kiidab heaks aastaaruande ja bilansi; |
| --- | --- |

o)

kiidab heaks aastaaruande ja bilansi;

| p) | annab oma nõusoleku agentuuri organisatsioonilise struktuuriga seotud otsusteks; |
| --- | --- |

p)

annab oma nõusoleku agentuuri organisatsioonilise struktuuriga seotud otsusteks;

| q) | kiidab heaks artiklis 25 osutatud teenusetaseme või töökorralduslikud kokkulepped, välja arvatud need, mis on halduslikku laadi; |
| --- | --- |

q)

kiidab heaks artiklis 25 osutatud teenusetaseme või töökorralduslikud kokkulepped, välja arvatud need, mis on halduslikku laadi;

| r) | võtab vastu muid asjakohaseid agentuuri missiooni täitmisega seotud otsuseid. |
| --- | --- |

r)

võtab vastu muid asjakohaseid agentuuri missiooni täitmisega seotud otsuseid.

2.   Kui käesoleva otsusega ei ole ette nähtud teisiti, võtab juhtnõukogu otsuseid vastu kvalifitseeritud häälteenamusega. Osalevate liikmesriikide hääli arvestatakse ELi lepingu artikli 16 lõigetes 4 ja 5 sätestatud viisil. Hääletada saavad ainult osalevate liikmesriikide esindajad.

3.   Kui juhtnõukogusse kuuluv osaleva liikmesriigi esindaja teatab, et ta kavatseb riikliku poliitikaga seotud tähtsatel ja esitatud põhjustel olla otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega vastuvõtmise vastu, siis küsimust hääletusele ei panda. Kõnealune esindaja võib agentuuri juhi kaudu suunata küsimuse otsustamiseks nõukogule, et vajaduse korral juhtnõukogule suunised välja anda. Teise võimalusena võib juhtnõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada suunata küsimus otsustamiseks nõukogule. Nõukogu teeb otsused ühehäälselt.

4.   Juhtnõukogu võib tegevjuhi või osaleva liikmesriigi ettepanekul otsustada moodustada

| a) | komiteesid juhtnõukogu haldus- ja eelarvealaste otsuste ettevalmistamiseks, mis koosnevad osalevate liikmesriikide delegaatidest ja komisjoni esindajast; |
| --- | --- |

a)

komiteesid juhtnõukogu haldus- ja eelarvealaste otsuste ettevalmistamiseks, mis koosnevad osalevate liikmesriikide delegaatidest ja komisjoni esindajast;

| b) | agentuuri töövaldkonda kuuluvate eriküsimustega tegelevaid komiteesid. Nimetatud komiteed koosnevad osalevate liikmesriikide delegaatidest ja, kui juhtnõukogu ei ole teisiti otsustanud, komisjoni esindajast. |
| --- | --- |

b)

agentuuri töövaldkonda kuuluvate eriküsimustega tegelevaid komiteesid. Nimetatud komiteed koosnevad osalevate liikmesriikide delegaatidest ja, kui juhtnõukogu ei ole teisiti otsustanud, komisjoni esindajast.

Selliste komiteede moodustamise otsuses määratakse kindlaks nende volitused ja tegutsemisaeg.

Artikkel 10

Tegevjuht

1.   Tegevjuhi ja asetäitja valib ja nimetab juhtnõukogu agentuuri juhi soovitusel ametisse kolmeks aastaks. Juhtnõukogu võib ametiaega pikendada kahe aasta võrra. Tegevjuht ja asetäitja tegutsevad agentuuri juhi alluvuses ja vastavalt juhtnõukogu otsustele.

2.   Osalevad liikmesriigid esitavad kandidaadid agentuuri juhile, kes teavitab nendest juhtnõukogu. Eelvalikuprotsessi korraldamise eest vastutab agentuuri juht.

Kui juhtnõukogu selle heaks kiidab, moodustatakse nõuanderühm, mille koosseisuga tagatakse nõuetekohane tasakaal Euroopa välisteenistuse, agentuuri ja osalevate liikmesriikide esindajate vahel.

Agentuuri juht esitab eelvalikuprotsessi alusel juhtnõukogule vähemalt kaks kandidaati ning märgib ära enda soovitatava kandidaadi.

3.   Tegevjuht, keda abistab asetäitja, võtab kõik vajalikud meetmed agentuuri tõhusa ja tulemusliku töö tagamiseks. Tegevjuht vastutab funktsionaalsete üksuste järelevalve ja koordineerimise eest, et tagada nende töö ühtsus.

4.   Tegevjuht vastutab järgmiste valdkondade eest:

| a) | agentuuri kolmeaastase planeerimisraamistiku täitmine; |
| --- | --- |

a)

agentuuri kolmeaastase planeerimisraamistiku täitmine;

| b) | juhtnõukogu töö ettevalmistamine; |
| --- | --- |

b)

juhtnõukogu töö ettevalmistamine;

| c) | juhtnõukogule esitatava aasta üldeelarve projekti ettevalmistamine; |
| --- | --- |

c)

juhtnõukogule esitatava aasta üldeelarve projekti ettevalmistamine;

| d) | juhtnõukogule esitatava kolmeaastase planeerimisraamistiku ettevalmistamine; |
| --- | --- |

d)

juhtnõukogule esitatava kolmeaastase planeerimisraamistiku ettevalmistamine;

| e) | nõukogu ettevalmistusorganitega, eelkõige poliitika- ja julgeolekukomitee ning ELSKga tiheda koostöö ja neile teabe edastamise tagamine; |
| --- | --- |

e)

nõukogu ettevalmistusorganitega, eelkõige poliitika- ja julgeolekukomitee ning ELSKga tiheda koostöö ja neile teabe edastamise tagamine;

| f) | artikli 4 lõikes 2 osutatud aruannete koostamine; |
| --- | --- |

f)

artikli 4 lõikes 2 osutatud aruannete koostamine;

| g) | tulude ja kulude kalkulatsiooni koostamine ning agentuuri üldeelarve ja agentuurile usaldatud ad hoc-projektide või programmide eelarvete täitmine; |
| --- | --- |

g)

tulude ja kulude kalkulatsiooni koostamine ning agentuuri üldeelarve ja agentuurile usaldatud ad hoc-projektide või programmide eelarvete täitmine;

| h) | agentuuri igapäevane juhtimine; |
| --- | --- |

h)

agentuuri igapäevane juhtimine;

| i) | kõik julgeolekuaspektid; |
| --- | --- |

i)

kõik julgeolekuaspektid;

| j) | kõik personaliküsimused. |
| --- | --- |

j)

kõik personaliküsimused.

5.   Tegevjuht on volitatud sõlmima lepinguid ja võtma tööle personali, tehes seda agentuuri üldeelarve piires ning võttes arvesse heakskiidetud kolmeaastast planeerimisraamistikku. Tegevjuht kasutab samu volitusi artiklis 12 määratletud muude eelarvete, eelkõige IV peatükiga hõlmatud tegevustega seonduvate eelarvete ning artiklis 15 osutatud lisatuludest tulenevate mis tahes eelarvete osas.

6.   Tegevjuht annab oma tegevusest aru juhtnõukogule.

7.   Tegevjuht on agentuuri seadusjärgne esindaja.

Artikkel 11

Personal

1.   Agentuuri personal, kaasa arvatud tegevjuht, koosneb ajutisest ja lepingulisest personalist, kes võetakse tööle võimalikult laia geograafilise baasi alusel kõigist osalevatest liikmesriikidest pärit kandidaatide hulgast ning liidu institutsioonidest. Agentuuri personali valib tegevjuht vastavalt kandidaatide pädevusele ja teadmistele ning kasutades õiglast ja läbipaistvat konkursimenetlust. Tegevjuht avalikustab eelnevalt üksikasjaliku teabe kõigi vabade ametikohtade ning valikuprotsessi asjaomaste tingimuste kohta. Kõikidel juhtudel lähtutakse töölevõtmisel eesmärgist saada agentuuri teenistusse võimalikult võimekas ja tõhus personal.

2.   Agentuuri juht määrab tegevjuhi ettepanekul ning pärast juhtnõukoguga konsulteerimist ametisse agentuuri juhtivtöötajad ja pikendab nende lepinguid.

3.   Agentuuri personali hulka kuuluvad

| a) | tähtajalise töölepinguga otse agentuuri poolt tööle võetud personal, kes on valitud osalevate liikmesriikide kodanike hulgast. Nõukogu on ühehäälselt otsustades võtnud vastu sellise personali suhtes kohaldatavad eeskirjad (6). Vajaduse korral vaatab juhtnõukogu kõnealuseid eeskirju läbi ja muudab neid, kui nendes on antud juhtnõukogule sellised volitused; |
| --- | --- |

a)

tähtajalise töölepinguga otse agentuuri poolt tööle võetud personal, kes on valitud osalevate liikmesriikide kodanike hulgast. Nõukogu on ühehäälselt otsustades võtnud vastu sellise personali suhtes kohaldatavad eeskirjad (6). Vajaduse korral vaatab juhtnõukogu kõnealuseid eeskirju läbi ja muudab neid, kui nendes on antud juhtnõukogule sellised volitused;

| b) | osalevate riikide poolt agentuuri organisatsioonilises struktuuris asuvatele ametikohtadele või konkreetsete ülesannete ja projektide raames lähetatud eksperdid. Nõukogu on ühehäälselt otsustades võtnud vastu sellise personali suhtes kohaldatavad eeskirjad (7). Vajaduse korral vaatab juhtnõukogu kõnealuseid eeskirju läbi ja muudab neid, kui nendes on antud juhtnõukogule sellised volitused; |
| --- | --- |

b)

osalevate riikide poolt agentuuri organisatsioonilises struktuuris asuvatele ametikohtadele või konkreetsete ülesannete ja projektide raames lähetatud eksperdid. Nõukogu on ühehäälselt otsustades võtnud vastu sellise personali suhtes kohaldatavad eeskirjad (7). Vajaduse korral vaatab juhtnõukogu kõnealuseid eeskirju läbi ja muudab neid, kui nendes on antud juhtnõukogule sellised volitused;

| c) | liidu ametnikud, kes on lähetatud agentuuri vastavalt vajadusele kas kindlaks ajavahemikuks ja/või konkreetsete ülesannete või projektide raames. |
| --- | --- |

c)

liidu ametnikud, kes on lähetatud agentuuri vastavalt vajadusele kas kindlaks ajavahemikuks ja/või konkreetsete ülesannete või projektide raames.

4.   Agentuur võib kasutada ka

| a) | töötajaid, kes on pärit sellistest kolmandatest riikidest, organisatsioonidest ja üksustest, mis maksavad oma töötajatele töötasu ning millega agentuur on artikli 26 lõike 1 kohaselt sõlminud halduskokkulepped, ning kes on agentuuri lähetatud juhtnõukogu nõusolekul ja kõnealustes kokkulepetes kindlaks määratud tingimustel; |
| --- | --- |

a)

töötajaid, kes on pärit sellistest kolmandatest riikidest, organisatsioonidest ja üksustest, mis maksavad oma töötajatele töötasu ning millega agentuur on artikli 26 lõike 1 kohaselt sõlminud halduskokkulepped, ning kes on agentuuri lähetatud juhtnõukogu nõusolekul ja kõnealustes kokkulepetes kindlaks määratud tingimustel;

| b) | lepingulisi töötajaid ja lähetatud eksperte selleks, et nad annaksid panuse ühe või mitme IV peatükis osutatud ad hoc-projekti või programmi rakendamisse. Sellistel juhtudel võivad kõnealuste ad hoc-projektide või programmidega seotud eelarved hõlmata asjaomaste lepinguliste töötajate põhipalku ja lähetatud ekspertide hüvitisi ja kulusid. |
| --- | --- |

b)

lepingulisi töötajaid ja lähetatud eksperte selleks, et nad annaksid panuse ühe või mitme IV peatükis osutatud ad hoc-projekti või programmi rakendamisse. Sellistel juhtudel võivad kõnealuste ad hoc-projektide või programmidega seotud eelarved hõlmata asjaomaste lepinguliste töötajate põhipalku ja lähetatud ekspertide hüvitisi ja kulusid.

5.   Mis tahes ametikohal agentuuri teenistuses oldud aastate summa peab olema väiksem kümnest aastast.

6.   Euroopa Liidu Kohus on pädev lahendama kõik vaidlused agentuuri ja selliste isiku vahel, kelle suhtes kohaldatakse agentuuri personalieeskirju.

III PEATÜKK

EELARVE JA FINANTSEESKIRJAD

Artikkel 12

Agentuuri eelarve

Agentuuri eelarve hõlmab üldeelarvet, IV peatüki alla kuuluvate tegevustega seotud eelarveid ja mis tahes eelarveid, mis tulenevad artiklis 15 osutatud lisatulust.

Agentuuri eelarve koostatakse Euroopa Liidu eelarvepõhimõtete kohaselt (8).

Artikkel 13

Üldeelarve

1.   Agentuuri juht esitab juhtnõukogule iga aasta 31. märtsiks järgmise aasta üldeelarve projekti esialgse kalkulatsiooni.

2.   Agentuuri juht esitab iga aasta 30. juuniks juhtnõukogule parandatud järgmise aasta üldeelarve projekti esialgse kalkulatsiooni koos kolmeaastase planeerimisraamistiku projektiga.

3.   Agentuuri juht esitab iga aasta 30. septembriks juhtnõukogule üldeelarve projekti koos kolmeaastase planeerimisraamistiku projektiga. Projektis esitatakse

| a) | assigneeringud, mida on vaja






  i) | agentuuri jooksvateks, personali- ja koosolekukuludeks; |
| --- | --- | --- |

a)

assigneeringud, mida on vaja

i)

agentuuri jooksvateks, personali- ja koosolekukuludeks;

| ii) | välisekspertide hankimiseks, eelkõige operatiivanalüüsiks, mis on vajalikud agentuuri ülesannete täitmiseks ja kõigi osalevate liikmesriikide ühiseks hüvanguks tehtava konkreetse tegevuse jaoks, nagu on sätestatud artiklis 5; |
| --- | --- |

ii)

välisekspertide hankimiseks, eelkõige operatiivanalüüsiks, mis on vajalikud agentuuri ülesannete täitmiseks ja kõigi osalevate liikmesriikide ühiseks hüvanguks tehtava konkreetse tegevuse jaoks, nagu on sätestatud artiklis 5;

| b) | kulutuste katmiseks vajalikud prognoositavad tulud. |
| --- | --- |

b)

kulutuste katmiseks vajalikud prognoositavad tulud.

4.   Juhtnõukogu ülesandeks on tagada, et lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud assigneeringud moodustavad märkimisväärse osa kõnealuses lõikes osutatud assigneeringute kogusummast. Nimetatud assigneeringud peegeldavad tegelikke vajadusi ja võimaldavad agentuuri operatiivfunktsiooni teostamist.

5.   Üldeelarve projektile lisatakse üksikasjalikud põhjendused ja ametikohtade loetelu.

6.   Juhtnõukogu võib ühehäälselt otsustada, et üldeelarve projekt hõlmab lisaks ka mõnda konkreetset projekti või programmi, kui see on selgelt kõigi osalevate liikmesriikide ühistes huvides.

7.   Assigneeringud liigitatakse jaotistesse ja peatükkidesse, rühmitades kulutused liikide või eesmärkide kaupa, jagades need vajaduse korral omakorda artikliteks.

8.   Iga jaotis võib sisaldada „määratlemata otstarbega assigneeringute” peatükki. Sellised assigneeringud kirjendatakse, kui eksisteerib tõsine alus kahelda vajalike assigneeringute summas või kirjendatud assigneeringute kasutamise ulatuses.

9.   Tulud hõlmavad järgmist:

| a) | osalevate liikmesriikide poolt kogurahvatulu skaala alusel tasumisele kuuluvad osamaksud; |
| --- | --- |

a)

osalevate liikmesriikide poolt kogurahvatulu skaala alusel tasumisele kuuluvad osamaksud;

| b) | muu tulu. |
| --- | --- |

b)

muu tulu.

Üldeelarve projekt sisaldab ridu, millele on kirjendatud sihtotstarbelised tulud ja võimaluse korral märgitud ka ettenähtud summad.

10.   Juhtnõukogu võtab üldeelarve projekti ühehäälselt vastu iga aasta 31. detsembriks. Selle käigus on juhtnõukogu eesistujaks agentuuri juht või tema poolt määratud esindaja või temalt selleks kutse saanud juhtnõukogu liige. Tegevjuht teatab eelarve vastuvõtmisest ja teavitab osalevaid liikmesriike.

11.   Kui eelarveaasta alguses ei ole veel üldeelarve projekti vastu võetud, siis ei või üheski kuus kulutada suuremat summat kui üks kaheteistkümnendik eelneva eelarveaasta eelarveassigneeringutest ükskõik millise eelarvepeatüki või muu alajaotise osas. Kõnealune kord ei anna siiski agentuuri käsutusse assigneeringuid üle ühe kaheteistkümnendiku nendest, mis on ette nähtud üldeelarve projekti koostamise käigus. Juhtnõukogu võib tegevjuhi ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega heaks kiita ühte kaheteistkümnendikku eelarve osa ületavaid kulukohustusi tingimusel, et kõnealuse eelarveaasta eelarveassigneeringute kogusumma ei ületa eelmise eelarveaasta assigneeringute kogusummat. Tegevjuht võib nõuda selle sätte alusel lubatud assigneeringute katmiseks vajalikke osamakseid, mis tuleb tasuda 30 päeva jooksul alates osamaksunõude väljasaatmisest.

Artikkel 14

Paranduseelarve

1.   Vältimatute, erandlike või ettenägematute asjaolude korral võib tegevjuht esitada juhtnõukogule paranduseelarve projekti.

2.   Paranduseelarve projekt koostatakse, esitatakse, võetakse vastu ja tehakse teatavaks kooskõlas sama menetlusega nagu üldeelarve korral. Juhtnõukogu võtab tegutsedes arvesse olukorra kiireloomulisust.

Artikkel 15

Lisatulud

1.   Agentuur võib kooskõlas artikliga 2 oma missiooni raames saada konkreetseks eesmärgiks lisatulu

| a) | liidu üldeelarvest, võttes igal üksikjuhul eraldi täielikult arvesse sellele kohaldatavaid eeskirju, menetlusi ja otsustamisprotsesse; |
| --- | --- |

a)

liidu üldeelarvest, võttes igal üksikjuhul eraldi täielikult arvesse sellele kohaldatavaid eeskirju, menetlusi ja otsustamisprotsesse;

| b) | liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt ja muudelt kolmandatelt isikutelt, kui juhtnõukogu ei otsusta teisiti ühe kuu jooksul agentuurilt sellise teabe saamisest. |
| --- | --- |

b)

liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt ja muudelt kolmandatelt isikutelt, kui juhtnõukogu ei otsusta teisiti ühe kuu jooksul agentuurilt sellise teabe saamisest.

2.   Lõikes 1 osutatud tulu võib kasutada üksnes sellel konkreetsel otstarbel, milleks ta on määratud.

Artikkel 16

Osamaksud ja hüvitised

1.   Osamaksete kindlaksmääramine kogurahvatulu skaala põhjal.

| a) | Kui on võimalik kohaldada kogurahvatulu skaalat, määratakse osamaksukohustuslastest liikmesriikide osamaksude jaotus kooskõlas ELi lepingu artikli 41 lõikes 2 täpsustatud rahvamajanduse kogutoodangu järgi määratud skaalaga ning kooskõlas nõukogu otsusega 2007/436/EÜ, Euratom (9) või muu otsusega, millega see võidakse asendada. |
| --- | --- |

a)

Kui on võimalik kohaldada kogurahvatulu skaalat, määratakse osamaksukohustuslastest liikmesriikide osamaksude jaotus kooskõlas ELi lepingu artikli 41 lõikes 2 täpsustatud rahvamajanduse kogutoodangu järgi määratud skaalaga ning kooskõlas nõukogu otsusega 2007/436/EÜ, Euratom (9) või muu otsusega, millega see võidakse asendada.

| b) | Iga osamaksu arvutamiseks kasutatakse liidu viimati vastu võetud eelarvele lisatud tabeli „Kokkuvõte üldeelarve rahastamisest omavahendite liikide ja liikmesriikide kaupa” veerus „Kogurahvatulu omavahendid” toodud andmeid. Iga osamaksukohustuslasest liikmesriigi osamaks on võrdeline selle liikmesriigi kogurahvatulu osaga osamaksukohustuslastest liikmesriikide kogurahvatulude koondsummast. |
| --- | --- |

b)

Iga osamaksu arvutamiseks kasutatakse liidu viimati vastu võetud eelarvele lisatud tabeli „Kokkuvõte üldeelarve rahastamisest omavahendite liikide ja liikmesriikide kaupa” veerus „Kogurahvatulu omavahendid” toodud andmeid. Iga osamaksukohustuslasest liikmesriigi osamaks on võrdeline selle liikmesriigi kogurahvatulu osaga osamaksukohustuslastest liikmesriikide kogurahvatulude koondsummast.

2.   Osamaksete tegemise ajakava.

| a) | Osalevad liikmesriigid teevad agentuuri üldeelarve rahastamiseks ettenähtud osamaksed kolme võrdse osamaksena asjakohase eelarveaasta 15. märtsiks, 15. juuniks ja 15. oktoobriks. |
| --- | --- |

a)

Osalevad liikmesriigid teevad agentuuri üldeelarve rahastamiseks ettenähtud osamaksed kolme võrdse osamaksena asjakohase eelarveaasta 15. märtsiks, 15. juuniks ja 15. oktoobriks.

| b) | Paranduseelarve vastuvõtmise korral teevad asjaomased liikmesriigid vajalikud osamaksed 60 päeva jooksul alates osamaksunõude väljasaatmisest. |
| --- | --- |

b)

Paranduseelarve vastuvõtmise korral teevad asjaomased liikmesriigid vajalikud osamaksed 60 päeva jooksul alates osamaksunõude väljasaatmisest.

| c) | Iga liikmesriik tasub oma osamakse tegemisega seotud pangakulud. |
| --- | --- |

c)

Iga liikmesriik tasub oma osamakse tegemisega seotud pangakulud.

| d) | Kui aastaeelarvet enne 30. novembrit heaks ei kiideta, võib agentuur liikmesriigi taotlusel kutsuda nimetatud liikmesriiki ajutiselt üles osamakseid tegema. |
| --- | --- |

d)

Kui aastaeelarvet enne 30. novembrit heaks ei kiideta, võib agentuur liikmesriigi taotlusel kutsuda nimetatud liikmesriiki ajutiselt üles osamakseid tegema.

Artikkel 17

Ad hoc-tegevusega seotud eelarvete haldamine agentuuri poolt

1.   Juhtnõukogu võib tegevjuhi või liikmesriigi ettepanekul otsustada, et liikmesriigid võivad agentuurile kooskõlas artiklitega 19 ja 20 selle töövaldkonna piires ülesandeks teha teatud toimingute haldamise ja finantsjuhtimise.

2.   Juhtnõukogu võib agentuuri ad hoc-projektide ja programmide raames neid tegevusi reguleerivates kokkulepetes sisalduvate tingimuste kohaselt volitada agentuuri sõlmima lepinguid ja toetuslepinguid ning koguda selliste lepingute ja toetuslepingute täitmiseks eelnevalt nendelt liikmesriikidelt vajalikud osamaksud.

Artikkel 18

Eelarve täitmine

1.   Agentuuri üldeelarvele kohaldatavad finantssätted on sätestatud nõukogu otsuses 2007/643/ÜVJP (10). Juhtnõukogu vaatab finantssätted ühehäälselt läbi ja muudab neid vajaduse korral.

2.   Juhtnõukogu võtab tegevjuhi ettepanekul vajaduse korral vastu üldeelarve täitmise ja kontrollimise rakenduseeskirjad, eelkõige riigihanke osas, ilma et see piiraks liidu asjaomaseid eeskirju. Juhtnõukogu tagab eelkõige, et varustamiskindlusele ning nii kaitsesaladuse kui ka intellektuaalomandi õiguste kaitsele kehtestatud nõudeid arvestatakse nõuetekohaselt.

3.   Audiitorite kolleegium kontrollib agentuuri kõigi tulude ja kulude raamatupidamisaruandeid.

IV PEATÜKK

AD HOC-PROJEKTIDE VÕI PROGRAMMIDE JA NENDEGA SEOTUD EELARVETE HALDAMINE AGENTUURI POOLT

Artikkel 19

A-kategooria (loobumisvõimalusega) ad hoc-projektid või programmid ja nendega seotud sihteelarved

1.   Üks või mitu osalevat liikmesriiki või tegevjuht võivad esitada juhtnõukogule agentuuri töövaldkonda kuuluva ad hoc-projekti või programmi, mis eeldab osalevate liikmesriikide üldist osavõttu, märkides ära ka agentuuri pakutava eeldatava lisaväärtuse. Juhtnõukogu teavitatakse esitatud projekti või programmiga seotud sihteelarvest, kui see on olemas, ning kolmandate isikute võimalikust panusest.

2.   Kõik osalevad liikmesriigid annavad üldjuhul oma panuse. Nad teavitavad tegevjuhti oma vastavast kavatsusest.

3.   Juhtnõukogu kiidab ad hoc-projekti või programmi loomise heaks.

4.   Juhtnõukogu võib tegevjuhi või osaleva liikmesriigi ettepanekul otsustada luua komitee nimetatud ad hoc-projekti või programmi haldamise ja rakendamise kontrollimiseks. Komitee koosneb iga panustava liikmesriigi delegaatidest ning komisjoni esindajast, juhul kui liit annab nimetatud projektile või programmile rahalist toetust. Juhtnõukogu otsuses täpsustatakse komitee volitused ja tegutsemisaeg.

5.   Ad hoc-projekti või programmi puhul kiidavad juhtnõukogus kokku tulnud panustavad liikmesriigid heaks

| a) | nimetatud projekti või programmi haldamist reguleerivad eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

nimetatud projekti või programmi haldamist reguleerivad eeskirjad;

| b) | asjakohasel juhul nimetatud projekti või programmiga seotud sihteelarve, osamaksude aluse ja vajalikud rakenduseeskirjad; |
| --- | --- |

b)

asjakohasel juhul nimetatud projekti või programmiga seotud sihteelarve, osamaksude aluse ja vajalikud rakenduseeskirjad;

| c) | kolmandate isikute osaluse lõikes 4 osutatud komitee töös. Nende osalus ei piira liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel. |
| --- | --- |

c)

kolmandate isikute osaluse lõikes 4 osutatud komitee töös. Nende osalus ei piira liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel.

6.   Kui liit annab ad hoc-projektile või programmile rahalist toetust, võtab komisjon osa lõikes 5 osutatud otsustest, tegutsedes täies kooskõlas liidu üldeelarvele kohaldatavate otsustamismenetlustega.

Artikkel 20

B-kategooria (liitumisvõimalusega) ad hoc-projektid või programmid ja nendega seotud sihteelarved

1.   Üks või mitu osalevat liikmesriiki võib teavitada juhtnõukogu oma kavatsusest luua agentuuri töövaldkonda kuuluv ad hoc-projekt või programm ning asjakohasel juhul sellega seotud sihteelarve, märkides ära ka agentuuri pakutava eeldatava lisaväärtuse. Juhtnõukogu teavitatakse esitatud projekti või programmi sihteelarvest, kui see on olemas, ja asjakohasel juhul sellise projekti või programmi inimressurssidest ning ka kolmandate isikute võimalikust panusest.

2.   Koostöövõimaluste maksimeerimise huvides teavitatakse ad hoc-projektist või programmist aegsasti kõiki osalevaid liikmesriike, sealhulgas osaluse võimaliku suurendamise alusest, et iga osalev liikmesriik saaks soovi korral üles näidata huvi projektiga liitumise vastu. Projekti või programmi algataja(d) püüavad nendesse kaasata võimalikult suurel arvul osalejaid. Osalemise üle otsustavad algatajad igal üksikjuhul eraldi.

3.   Seejärel käsitletakse ad hoc-projekti või programmi kui agentuuri projekti või programmi, kui juhtnõukogu ei otsusta teisiti ühe kuu jooksul lõikes 1 osutatud teabe saamisest.

4.   Osalev liikmesriik, kes soovib ad hoc-projekti või programmiga liituda hilisemas etapis, teavitab panustavaid liikmesriike oma kavatsustest. Kahe kuu jooksul sellise teate saamisest otsustavad panustavad liikmesriigid omavahel asjaomase liikmesriigi osaluse üle, võttes asjakohaselt arvesse osalevatele liikmesriikidele nimetatud projektist või programmist teavitamisel esitatud alust.

5.   Panustavad liikmesriigid võtavad vastu otsused, mis on vajalikud ad hoc-projekti või programmi loomiseks ja rakendamiseks, ning asjakohasel juhul sellega seotud eelarve. Kui liit annab sellisele projektile või programmile rahalist toetust, võtab komisjon osa käesolevas lõikes osutatud otsustest, tegutsedes täies kooskõlas liidu üldeelarvele kohaldatavate otsustamismenetlustega. Panustavad liikmesriigid teavitavad asjakohasel juhul juhtnõukogu pidevalt sellise projekti või programmiga seotud arengutest.

Artikkel 21

Agentuuri ad hoc-projektide ja programmide ning nendega seotud sihteelarvete ulatus

1.   Agentuuri tegevus võib vastavalt artiklites 2 ja 5 määratletud agentuuri missiooni ning funktsioonide ja ülesannete piires, ning ad hoc-projektide ja programmide heakskiitmisel kooskõlas artiklitega 19 ja 20, hõlmata muu hulgas järgmist:

| a) | hankimine riigihankelepingute kaudu, mis viiakse läbi kooskõlas riigihankelepingute sõlmimist reguleerivate asjakohaste liidu eeskirjadega; |
| --- | --- |

a)

hankimine riigihankelepingute kaudu, mis viiakse läbi kooskõlas riigihankelepingute sõlmimist reguleerivate asjakohaste liidu eeskirjadega;

| b) | artiklis 18 osutatud finantssätete ja -eeskirjadega kooskõlas määratud toetused. |
| --- | --- |

b)

artiklis 18 osutatud finantssätete ja -eeskirjadega kooskõlas määratud toetused.

2.   Agentuuri projektide ja programmidega seotud ning artikli 17 kohaselt hallatavad sihteelarved peavad asjakohasel juhul sisaldama järgmiste kulude katmiseks ette nähtud assigneeringuid:

| a) | lõikes 1 osutatud õiguslike kohustustega seotud kulud; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud õiguslike kohustustega seotud kulud;

| b) | artikli 13 lõike 3 punkti a alapunktis i osutatud kulud sellisel määral, mil need kulud on tekkinud otseselt asjaomaste ad hoc-projektide ja programmide haldamisest. |
| --- | --- |

b)

artikli 13 lõike 3 punkti a alapunktis i osutatud kulud sellisel määral, mil need kulud on tekkinud otseselt asjaomaste ad hoc-projektide ja programmide haldamisest.

Artikkel 22

Sihteelarvete rahaline toetamine liidu eelarvest

Liidu üldeelarvest võib rahalist toetust anda sihteelarvetele, mis on loodud artiklites 19 ja 20 osutatud ad hoc-projektide või programmide tarbeks.

Artikkel 23

Kolmandate isikute osalemine

1.   Kolmandad isikud võivad panustavate liikmetena panustada konkreetsesse artikli 19 või 20 kohaselt loodud ad hoc-projekti või programmi ning sellega seotud eelarvesse. Vajaduse korral kiidab juhtnõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega heaks agentuuri ja kolmandate isikute vahelise ad hoc-korra iga konkreetse projekti või programmi kohta.

2.   Seoses artikli 19 alusel loodud ad hoc-projektide või programmidega kiidavad juhtnõukogus kokku tulnud panustavad liikmesriigid heaks vastavate kolmandate isikute panust käsitleva vajaliku korra.

3.   Seoses artikli 20 alusel loodud ad hoc-projektide või programmidega otsustavad panustavad liikmesriigid vastavate kolmandate isikute panust käsitleva vajaliku korra.

V PEATÜKK

SUHTED LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTEGA

Artikkel 24

Suhted komisjoniga

1.   Komisjon on juhtnõukogu hääleõiguseta liige ning on koostöö ja vastastikuse kasu huvides täiel määral kaasatud agentuuri töösse.

2.   Agentuur hoiab komisjoniga töösuhteid, eelkõige selleks, et vahetada asjatundlikke kogemusi ja soovitusi valdkondades, milles liidu tegevus omab agentuuri missiooni seisukohast tähtsust ning milles agentuuri tegevus on oluline liidu tegevuse seisukohast.

3.   Agentuuri ja komisjoni vahel või panustavate liikmesriikide ja komisjoni vahel kehtestatakse vastastikusel kokkuleppel vajalik kord artiklite 15 ja 22 alusel rahalise toetuse andmiseks liidu üldeelarvest igal üksikjuhul eraldi.

4.   Komisjon võib osaleda agentuuri projektides ja programmides. Sellisel juhul osaleb ta artikli 23 lõigetes 2 ja 3 osutatud otsustes, ilma et see piiraks liikmesriikide suveräänset pädevust kaitsevõime arendamises.

Artikkel 25

Suhted liidu institutsioonide, organite ja asutustega

1.   Agentuur võib luua ja alal hoida koostöösidemeid ELi lepingu või ELi toimimise lepinguga või nende alusel asutatud institutsioonide, organite ja asutustega sel määral, mil see on tema ülesannete täitmise seisukohast asjakohane.

Vajaduse korral sõlmib agentuur selliste üksustega teenusetaseme või töökorralduslikud kokkulepped. Sellised töökorralduslikud kokkulepped võivad hõlmata kooskõlas asjakohaste julgeolekueeskirjadega operatiiv-, strateegilise või tehnilise teabe, sealhulgas isikuandmete ja salastatud teabe vahetust.

2.   Lõikes 1 osutatud üksused võivad osaleda agentuuri projektides ja programmides ning sellega seotud eelarves.

VI PEATÜKK

SUHTED KOLMANDATE RIIKIDE, ORGANISATSIOONIDE JA ÜKSUSTEGA

Artikkel 26

Halduskokkulepped ja muud küsimused

1.   Oma missiooni täitmiseks võib agentuur sõlmida halduskokkuleppeid kolmandate riikide, organisatsioonide ja üksustega. Sellised halduskokkulepped hõlmavad eelkõige

| a) | agentuuri ja kolmanda isiku vaheliste suhete põhimõtteid; |
| --- | --- |

a)

agentuuri ja kolmanda isiku vaheliste suhete põhimõtteid;

| b) | agentuuri tööga seotud küsimustes konsulteerimist käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

b)

agentuuri tööga seotud küsimustes konsulteerimist käsitlevaid sätteid;

| c) | julgeolekuküsimusi. |
| --- | --- |

c)

julgeolekuküsimusi.

Seejuures austab agentuur liidu ühtset institutsioonilist raamistikku ja sõltumatust otsuste tegemisel. Iga selline kokkulepe sõlmitakse juhtnõukogu poolt nõukogu ühehäälsel heakskiidul.

2.   Agentuur hoiab tihedaid töösuhteid OCCARi ja raamkokkuleppe eellepingu raames loodud vastavate üksustega, et asjakohasel juhul ning vastastikusel kokkuleppel õigeaegselt kaasata need üksused või võtta kasutusele nende põhimõtted ja tavad.

3.   CDM menetluste kohaldamisega tagatakse võimete vastastikune läbipaistvus ja ühtne areng. Agentuuri ja NATO asjaomaste organite vahelised muud töösuhted määratletakse lõikes 1 osutatud halduskokkuleppes, tegutsedes täies kooskõlas liidu ja NATO vahel kehtestatud koostöö- ja konsultatsiooniraamistikuga.

4.   Agentuuril on õigus luua lõikes 1 osutatud kokkulepete raames töösuhteid organisatsioonide ja üksustega, mida ei ole nimetatud lõigetes 2 ja 3, et hõlbustada nende võimalikku osalemist projektides ja programmides.

5.   Agentuuril on õigus luua lõikes 1 osutatud kokkulepete raames töösuhteid kolmandate riikidega, et hõlbustada nende võimalikku osalemist konkreetsetes projektides ja programmides.

6.   Kui agentuur kavatseb vastavalt artikli 7 lõikele 4 luua organisatsioonide, üksuste või kolmandate riikidega käesoleva artikli lõigetes 4 ja 5 kirjeldatud töösuhted, taotleb ta juhtnõukogu eelnevat heakskiitu.

Samuti esitab agentuur juhtnõukogule aruandeid loodud suhetega seonduvatest arengutest.

Kui osalevad liikmesriigid seda nõuavad, kutsub agentuur kokku ad hoc-koosoleku osalevate liikmesriikide ja sellise organisatsiooni, üksuse või kolmanda riigiga, kellega agentuur on sõlminud halduskokkuleppe, et asjakohaste julgeolekueeskirjade kohaselt konsulteerida ja vahetada teavet selle organisatsiooni, üksuse või kolmanda riigi võimaliku osalemise kohta konkreetsetes projektides ja programmides.

VII PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 27

Privileegid ja immuniteedid

1.   Tegevjuhi ja agentuuri personali privileegid ja immuniteedid on sätestatud nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 10. novembri 2004. aasta otsuses Euroopa Kaitseagentuurile ja selle personalile antud privileegide ja immuniteetide kohta.

Käesoleva otsuse jõustumiseni võib vastuvõtjariik anda tegevjuhile ja agentuuri personalile kõnealuses otsuses sätestatud privileegid ja immuniteedid.

2.   Agentuuri privileegid ja immuniteedid on sätestatud protokollis nr 7.

3.   Eelkõige kohaldatakse protokolli nr 7 artikli 3 lõiget 2 selliste tegevuste osas, mille puhul agentuuri roll liikmesriikide toetamise eesmärgil teostatavate projektide või programmide haldamisel annab lisaväärtust, ning mitte juhtudel, kus see roll on üksnes liikmesriikide jaoks hanke teel kaupade ostmine või teenuste tellimine.

Artikkel 28

Läbivaatamisklausel

Agentuuri juht esitab viie aasta jooksul käesoleva otsuse jõustumisest juhtnõukogule aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta, pidades silmas otsuse võimalikku läbivaatamist nõukogus.

Artikkel 29

Õiguslik vastutus

1.   Agentuuri lepingulist vastutust reguleerib asjaomase lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2.   Euroopa Liidu Kohtul on pädevus vastavalt agentuuri sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.

3.   Personali (töötajate isiklikku) vastutust agentuuri ees reguleerivad agentuuri suhtes kohaldatavad asjakohased eeskirjad.

Artikkel 30

Juurdepääs dokumentidele

Agentuuri valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud eeskirju.

Artikkel 31

Andmekaitse

Agentuuri poolt isikuandmete töötlemisele kohaldatakse määruses (EÜ) nr 45/2001 sätestatud eeskirju.

Juhtnõukogu võtab agentuuri juhi ettepanekul vajaduse korral vastu rakenduseeskirjad.

Artikkel 32

Turvalisus

1.   Agentuur kohaldab nõukogu julgeolekueeskirju, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2013/488/EL (11).

2.   Agentuur tagab oma välissuhtluses teabevahetuse nõuetekohase turvalisuse.

Artikkel 33

Keelte kasutamise kord

Agentuuri keelte kasutamise korra sätestab nõukogu ühehäälselt.

Artikkel 34

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2011/411/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele ning neid loetakse vastavalt II lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 35

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 12. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 12. juuli 2004. aasta ühismeede 2004/551/ÜVJP Euroopa Kaitseagentuuri loomise kohta (ELT L 245, 17.7.2004, lk 17).

1

(2)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 12. juuli 2011. aasta otsus 2011/411/ÜVJP, milles määratakse kindlaks Euroopa Kaitseagentuuri põhikiri, asukoht ja töökord ning tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2004/551/ÜVJP (ELT L 183, 13.7.2011, lk 16).

5

(6)  Nõukogu 24. septembri 2004. aasta otsus 2004/676/EÜ Euroopa Kaitseagentuuri personalieeskirjade kohta (ELT L 310, 7.10.2004, lk 9).

6

(7)  Nõukogu 24. septembri 2004. aasta otsus 2004/677/EÜ, millega kehtestatakse liikmesriikidest Euroopa Kaitseagentuuri lähetatud ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavad eeskirjad (ELT L 310, 7.10.2004, lk 64).

7

(8)  Ühtsuse, eelarve õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtted, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) artiklis 6 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsus 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (ELT L 163, 23.6.2007, lk 17).

9

(10)  Nõukogu 18. septembri 2007. aasta otsus 2007/643/ÜVJP Euroopa Kaitseagentuuri finantseeskirjade ning hankelepingute sõlmimise eeskirjade ja Euroopa Kaitseagentuuri tegevuseelarvest rahalise toetuse andmise eeskirjade kohta (ELT L 269, 12.10.2007, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

11

---

I LISA

KEHTETUKS TUNNISTATUD ÕIGUSAKTID JA HILISEMAD MUUDATUSED

| Nõukogu ühismeede 2004/551/ÜVJP | ELT L 245, 17.7.2004, lk 17. |
| --- | --- |
| Nõukogu ühismeede 2008/299/ÜVJP | ELT L 102, 12.4.2008, lk 34. |
| Nõukogu otsus 2011/411/ÜVJP | ELT L 183, 13.7.2011, lk 16. |

Nõukogu ühismeede 2004/551/ÜVJP

ELT L 245, 17.7.2004, lk 17.

Nõukogu ühismeede 2008/299/ÜVJP

ELT L 102, 12.4.2008, lk 34.

Nõukogu otsus 2011/411/ÜVJP

ELT L 183, 13.7.2011, lk 16.

---

II LISA

VASTAVUSTABEL

| Otsus 2011/411/ÜVJP | Käesolev otsus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| — | Artikli 3 punkt c |
| Artikli 4 lõiked 3–4 | — |
| Artikli 4 lõige 5 | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikkel 5 | Artikkel 5 |
| — | Artikli 5 lõike 3 punkt g |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Artikkel 8 | Artikkel 8 |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Artikli 9 lõike 1 punkt b | — |
| Artikli 9 lõike 1 punkt c | Artikli 9 lõike 1 punkt b |
| — | Artikli 9 lõike 1 punkt c |
| Artikkel 10 | Artikkel 10 |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Artikli 11 lõike 1 esimene lause | Artikli 11 lõige 3 |
| — | Artikli 11 lõige 1 |
| — | Artikli 11 lõige 2 |
| Artikli 11 lõige 2 | Artikli 11 lõige 5 |
| Artikli 11 lõike 3 punkt a | — |
| Artikli 11 lõike 3 punktid b ja c | Artikli 11 lõige 4 |
| Artikli 11 lõike 1 teine, kolmas ja neljas lause | Artikli 11 lõige 6 |
| — | Artikli 11 lõige 8 |
| Artikli 11 lõige 4 | Artikli 11 lõige 9 |
| Artikkel 12 | — |
| — | Artikkel 12 |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Artikli 13 lõike 2 punkti a alapunkt ii | — |
| — | Artikli 13 lõike 2 punkti a alapunkt ii |
| Artikkel 14 | Artikkel 14 |
| Artikli 14 lõige 3 | — |
| Artikkel 15 | Artikkel 15 |
| Artikkel 16 | Artikkel 16 |
| Artikkel 17 | Artikkel 17 |
| Artikkel 18 | Artikkel 18 |
| Artikkel 19 | Artikkel 19 |
| Artikkel 20 | Artikkel 20 |
| — | Artikkel 21 |
| Artikkel 21 | Artikkel 22 |
| Artikkel 22 | Artikkel 23 |
| Artikli 22 lõige 4 | Artikli 24 lõike 4 teine lause |
| Artikkel 23 | Artikkel 24 |
| Artikli 23 lõige 2 | Artikli 24 lõike 4 esimene lause |
| — | Artikkel 25 |
| Artikkel 24 | Artikkel 26 |
| Artikli 24 lõiked 6–8 | — |
| — | Artikli 24 lõige 6 |
| Artikkel 25 | Artikkel 27 |
| Artikli 25 esimene lõik | — |
| Artikkel 26 | Artikkel 28 |
| Artikkel 27 | Artikkel 29 |
| Artikkel 28 | Artikkel 30 |
| — | Artikkel 31 |
| Artikkel 29 | Artikkel 32 |
| Artikkel 30 | Artikkel 33 |
| Artikkel 31 | Artikkel 34 |
| Artikkel 32 | Artikkel 35 |

Otsus 2011/411/ÜVJP

Käesolev otsus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

—

Artikli 3 punkt c

Artikli 4 lõiked 3–4

—

Artikli 4 lõige 5

Artikli 4 lõige 3

Artikkel 5

Artikkel 5

—

Artikli 5 lõike 3 punkt g

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikli 9 lõike 1 punkt b

—

Artikli 9 lõike 1 punkt c

Artikli 9 lõike 1 punkt b

—

Artikli 9 lõike 1 punkt c

Artikkel 10

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikkel 11

Artikli 11 lõike 1 esimene lause

Artikli 11 lõige 3

—

Artikli 11 lõige 1

—

Artikli 11 lõige 2

Artikli 11 lõige 2

Artikli 11 lõige 5

Artikli 11 lõike 3 punkt a

—

Artikli 11 lõike 3 punktid b ja c

Artikli 11 lõige 4

Artikli 11 lõike 1 teine, kolmas ja neljas lause

Artikli 11 lõige 6

—

Artikli 11 lõige 8

Artikli 11 lõige 4

Artikli 11 lõige 9

Artikkel 12

—

—

Artikkel 12

Artikkel 13

Artikkel 13

Artikli 13 lõike 2 punkti a alapunkt ii

—

—

Artikli 13 lõike 2 punkti a alapunkt ii

Artikkel 14

Artikkel 14

Artikli 14 lõige 3

—

Artikkel 15

Artikkel 15

Artikkel 16

Artikkel 16

Artikkel 17

Artikkel 17

Artikkel 18

Artikkel 18

Artikkel 19

Artikkel 19

Artikkel 20

Artikkel 20

—

Artikkel 21

Artikkel 21

Artikkel 22

Artikkel 22

Artikkel 23

Artikli 22 lõige 4

Artikli 24 lõike 4 teine lause

Artikkel 23

Artikkel 24

Artikli 23 lõige 2

Artikli 24 lõike 4 esimene lause

—

Artikkel 25

Artikkel 24

Artikkel 26

Artikli 24 lõiked 6–8

—

—

Artikli 24 lõige 6

Artikkel 25

Artikkel 27

Artikli 25 esimene lõik

—

Artikkel 26

Artikkel 28

Artikkel 27

Artikkel 29

Artikkel 28

Artikkel 30

—

Artikkel 31

Artikkel 29

Artikkel 32

Artikkel 30

Artikkel 33

Artikkel 31

Artikkel 34

Artikkel 32

Artikkel 35

---

| 13.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/75

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2015/1836,

12. oktoober 2015,

millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu otsuse 2011/273/ÜVJP (1) Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 9. mail 2011 vastu otsuse 2011/273/ÜVJP (1) Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta.

| (2) | Sellest ajast peale on nõukogu jätkuvalt kindlalt hukka mõistnud Süüria režiimi poolseid vägivaldseid repressioone Süüria tsiviilelanikkonna vastu. Nõukogu on korduvalt väljendanud sügavat muret halveneva olukorra pärast Süürias ning eelkõige inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse laiaulatusliku ja süstemaatilise rikkumise pärast. |
| --- | --- |

(2)

Sellest ajast peale on nõukogu jätkuvalt kindlalt hukka mõistnud Süüria režiimi poolseid vägivaldseid repressioone Süüria tsiviilelanikkonna vastu. Nõukogu on korduvalt väljendanud sügavat muret halveneva olukorra pärast Süürias ning eelkõige inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse laiaulatusliku ja süstemaatilise rikkumise pärast.

| (3) | Nõukogu märkis 14. aprillil 2014 kooskõlas nõukogu 23. jaanuari 2012. aasta järeldustega, milles nõukogu kinnitas liidu kavatsust jätkata täiendavate meetmete kehtestamist kõnealuse režiimi vastu niikaua, kuni represseerimine kestab, et EL jätkab režiimi vastu suunatud piiratud meetmete poliitikat, kuni repressioonid jätkuvad. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu märkis 14. aprillil 2014 kooskõlas nõukogu 23. jaanuari 2012. aasta järeldustega, milles nõukogu kinnitas liidu kavatsust jätkata täiendavate meetmete kehtestamist kõnealuse režiimi vastu niikaua, kuni represseerimine kestab, et EL jätkab režiimi vastu suunatud piiratud meetmete poliitikat, kuni repressioonid jätkuvad.

| (4) | Nõukogu on korduvalt sügava murega märkinud, et Süüria režiim on teinud katseid hoida kõrvale ELi piiravatest meetmetest, et jätkata tsiviilelanike vastu suunatud vägivaldsete repressioonide rahastamist ja toetamist. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu on korduvalt sügava murega märkinud, et Süüria režiim on teinud katseid hoida kõrvale ELi piiravatest meetmetest, et jätkata tsiviilelanike vastu suunatud vägivaldsete repressioonide rahastamist ja toetamist.

| (5) | Nõukogu märgib, et Süüria režiim jätkab repressioonipoliitikat ning peab olukorra jätkuvat tõsidust arvestades vajalikuks säilitada kehtestatud piiravad meetmed ja tagada nende tõhusus, arendades neid edasi ning kohaldades samal ajal jätkuvalt sihipärast ja diferentseeritud lähenemisviisi ning võttes arvesse Süüria elanikkonna humanitaarolukorda. Nõukogu on seisukohal, et Süürias valitsevat konkreetset olukorda arvestades on teatavatesse kategooriatesse kuuluvad isikud ja üksused kõnealuste piiravate meetmete tõhususe seisukohalt eriti olulised. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu märgib, et Süüria režiim jätkab repressioonipoliitikat ning peab olukorra jätkuvat tõsidust arvestades vajalikuks säilitada kehtestatud piiravad meetmed ja tagada nende tõhusus, arendades neid edasi ning kohaldades samal ajal jätkuvalt sihipärast ja diferentseeritud lähenemisviisi ning võttes arvesse Süüria elanikkonna humanitaarolukorda. Nõukogu on seisukohal, et Süürias valitsevat konkreetset olukorda arvestades on teatavatesse kategooriatesse kuuluvad isikud ja üksused kõnealuste piiravate meetmete tõhususe seisukohalt eriti olulised.

| (6) | Nõukogu on teinud kindlaks, et kuna majandus on Süüria režiimi põhjaliku kontrolli all, säilitab osa Süürias tegutsevatest juhtivatest ettevõtjatest oma staatuse üksnes seetõttu, et nad on režiimiga tihedalt seotud ning neil on selles mõjuvõimu ja režiimi poolne toetus. Nõukogu leiab, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et kehtestada riiki lubamise piirangud ning külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nõukogu poolt kindlaks tehtud ja nendele I lisas loetletud Süürias tegutsevatele juhtivatele ettevõtjatele või on nende omandis, valduses või kontrolli all, eesmärgiga takistada neil režiimi materiaalselt või rahaliselt toetamast, ning avaldada nende mõjuvõimu kaudu režiimile survet oma repressioonipoliitika muutmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu on teinud kindlaks, et kuna majandus on Süüria režiimi põhjaliku kontrolli all, säilitab osa Süürias tegutsevatest juhtivatest ettevõtjatest oma staatuse üksnes seetõttu, et nad on režiimiga tihedalt seotud ning neil on selles mõjuvõimu ja režiimi poolne toetus. Nõukogu leiab, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et kehtestada riiki lubamise piirangud ning külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nõukogu poolt kindlaks tehtud ja nendele I lisas loetletud Süürias tegutsevatele juhtivatele ettevõtjatele või on nende omandis, valduses või kontrolli all, eesmärgiga takistada neil režiimi materiaalselt või rahaliselt toetamast, ning avaldada nende mõjuvõimu kaudu režiimile survet oma repressioonipoliitika muutmiseks.

| (7) | Nõukogu on teinud kindlaks, et kuna Süürias teostatakse võimu traditsiooniliselt perekonna põhiselt, on võim praeguses Süüria režiimis koondunud Assadi ja Makhloufi perekondade mõjukate liikmete kätte. Nõukogu leiab, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad Assadi ja Makhloufi perekondade teatud liikmetele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud, eesmärgiga avaldada kõnealuste isikute kaudu režiimile otsest survet oma repressioonipoliitika muutmiseks ning samuti vältida piiravatest meetmetest kõrvalehoidmist perekonnaliikmete kaudu. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu on teinud kindlaks, et kuna Süürias teostatakse võimu traditsiooniliselt perekonna põhiselt, on võim praeguses Süüria režiimis koondunud Assadi ja Makhloufi perekondade mõjukate liikmete kätte. Nõukogu leiab, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad Assadi ja Makhloufi perekondade teatud liikmetele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud, eesmärgiga avaldada kõnealuste isikute kaudu režiimile otsest survet oma repressioonipoliitika muutmiseks ning samuti vältida piiravatest meetmetest kõrvalehoidmist perekonnaliikmete kaudu.

| (8) | Süüria valitsuse ministreid tuleks pidada ühiselt ja solidaarselt vastutavaks Süüria režiimi repressioonipoliitika eest. Nõukogu on leidnud, et Süüria valitsuse endistel ministritel on praeguse Süüria režiimi kontekstis tõenäoliselt jätkuv mõjuvõim. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nii Süüria valitsuse praegustele ministritele kui pärast 2011. aasta maid ametis olnud endistele ministritele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud. |
| --- | --- |

(8)

Süüria valitsuse ministreid tuleks pidada ühiselt ja solidaarselt vastutavaks Süüria režiimi repressioonipoliitika eest. Nõukogu on leidnud, et Süüria valitsuse endistel ministritel on praeguse Süüria režiimi kontekstis tõenäoliselt jätkuv mõjuvõim. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nii Süüria valitsuse praegustele ministritele kui pärast 2011. aasta maid ametis olnud endistele ministritele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud.

| (9) | Süüria relvajõud on režiimi repressioonipoliitika elluviimise ning inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise peamine vahend ning on tõsine oht, et nende teenistuses olevad ohvitserid jätkavad kõnealuste rikkumiste toimepanemist. Lisaks on nõukogu Süüria relvajõudude kontekstis leidnud, et relvajõudude endistel vanemohvitseridel on režiimis tõenäoliselt jätkuv mõjuvõim. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nii Süüria relvajõudude praegustele vanemohvitseridele kui ka pärast 2011. aasta maid ametis olnud endistele vanemohvitseridele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud. |
| --- | --- |

(9)

Süüria relvajõud on režiimi repressioonipoliitika elluviimise ning inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise peamine vahend ning on tõsine oht, et nende teenistuses olevad ohvitserid jätkavad kõnealuste rikkumiste toimepanemist. Lisaks on nõukogu Süüria relvajõudude kontekstis leidnud, et relvajõudude endistel vanemohvitseridel on režiimis tõenäoliselt jätkuv mõjuvõim. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nii Süüria relvajõudude praegustele vanemohvitseridele kui ka pärast 2011. aasta maid ametis olnud endistele vanemohvitseridele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud.

| (10) | Süüria julgeoleku- ja luureteenistused on režiimi repressioonipoliitika elluviimise ning inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise peamine vahend ning on tõsine oht, et nende teenistuses olevad ametnikud jätkavad kõnealuste rikkumiste toimepanemist. Lisaks on nõukogu Süüria julgeoleku- ja luureteenistuste kontekstis leidnud, et kõnealuste teenistuste endistel ametnikel on režiimis tõenäoliselt jätkuv mõjuvõim. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nii Süüria julgeoleku- ja luureteenistuste praegustele liikmetele kui pärast 2011. aasta maid ametis olnud endistele liikmetele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud. |
| --- | --- |

(10)

Süüria julgeoleku- ja luureteenistused on režiimi repressioonipoliitika elluviimise ning inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise peamine vahend ning on tõsine oht, et nende teenistuses olevad ametnikud jätkavad kõnealuste rikkumiste toimepanemist. Lisaks on nõukogu Süüria julgeoleku- ja luureteenistuste kontekstis leidnud, et kõnealuste teenistuste endistel ametnikel on režiimis tõenäoliselt jätkuv mõjuvõim. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nii Süüria julgeoleku- ja luureteenistuste praegustele liikmetele kui pärast 2011. aasta maid ametis olnud endistele liikmetele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud.

| (11) | Nõukogu on kindlaks teinud, et Süüria režiimiga seotud relvastatud üksused toetavad režiimi repressioonipoliitika elluviimisel, rikuvad inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust Süüria režiimi käsul ja nimel ning on tõsine oht, et nende liikmed jätkavad kõnealuste rikkumiste toimepanemist. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad Süüria režiimiga seotud relvastatud üksuste liikmetele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud. |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu on kindlaks teinud, et Süüria režiimiga seotud relvastatud üksused toetavad režiimi repressioonipoliitika elluviimisel, rikuvad inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust Süüria režiimi käsul ja nimel ning on tõsine oht, et nende liikmed jätkavad kõnealuste rikkumiste toimepanemist. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad Süüria režiimiga seotud relvastatud üksuste liikmetele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud.

| (12) | Selleks, et hoida Süürias ära inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised keemiarelva kasutamise kaudu, tuleks nõukogu arvates kehtestada piiravad meetmed kõnealuses sektoris tegutsevate ning nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute, üksuste, agentuuride, asutuste või institutsioonide suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Selleks, et hoida Süürias ära inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised keemiarelva kasutamise kaudu, tuleks nõukogu arvates kehtestada piiravad meetmed kõnealuses sektoris tegutsevate ning nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute, üksuste, agentuuride, asutuste või institutsioonide suhtes.

| (13) | Piiravate meetmete kohaldamine ei mõjuta nende diplomaatiliste ja konsulaaresinduste liikmete privileege ja immuniteete, kes on ELi liikmesriikidesse akrediteeritud kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sealhulgas 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsiooniga ja 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooniga. Veelgi enam, piiravad meetmed ei mõjuta liikmesriikide diplomaatiliste ülesannete täitmist ja konsulaarabi andmist. |
| --- | --- |

(13)

Piiravate meetmete kohaldamine ei mõjuta nende diplomaatiliste ja konsulaaresinduste liikmete privileege ja immuniteete, kes on ELi liikmesriikidesse akrediteeritud kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sealhulgas 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsiooniga ja 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooniga. Veelgi enam, piiravad meetmed ei mõjuta liikmesriikide diplomaatiliste ülesannete täitmist ja konsulaarabi andmist.

| (14) | Ühte põhjendustes 6–12 osutatud kategooriatest kuuluvate isikute,või üksuste suhtes ei tuleks kohaldada piiravaid meetmeid, kui on piisavalt teavet selle kohta, et nad ei ole või ei ole enam režiimiga seotud või ei mõjuta seda või ei kujuta endast tegelikku kõrvalehoidumise riski. |
| --- | --- |

(14)

Ühte põhjendustes 6–12 osutatud kategooriatest kuuluvate isikute,või üksuste suhtes ei tuleks kohaldada piiravaid meetmeid, kui on piisavalt teavet selle kohta, et nad ei ole või ei ole enam režiimiga seotud või ei mõjuta seda või ei kujuta endast tegelikku kõrvalehoidumise riski.

| (15) | Kõik loetellu kandmise otsused tuleks teha individuaalsel alusel ja juhtumipõhiselt, võttes arvesse meetme proportsionaalsust. |
| --- | --- |

(15)

Kõik loetellu kandmise otsused tuleks teha individuaalsel alusel ja juhtumipõhiselt, võttes arvesse meetme proportsionaalsust.

| (16) | Seepärast tuleks otsust 2013/255/ÜVJP, (2) millega asendati otsus 2011/273/ÜVJP, vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(16)

Seepärast tuleks otsust 2013/255/ÜVJP, (2) millega asendati otsus 2011/273/ÜVJP, vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2013/255/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmised põhjendused:






  „(3) | Nõukogu on korduvalt sügava murega märkinud, et Süüria režiim on teinud katseid hoida kõrvale ELi piiravatest meetmetest, et jätkata tsiviilelanike vastu suunatud vägivaldsete repressioonide rahastamist ja toetamist. |
| --- | --- | --- |

1)

Lisatakse järgmised põhjendused:

„(3)

Nõukogu on korduvalt sügava murega märkinud, et Süüria režiim on teinud katseid hoida kõrvale ELi piiravatest meetmetest, et jätkata tsiviilelanike vastu suunatud vägivaldsete repressioonide rahastamist ja toetamist.

| (4) | Nõukogu märgib, et Süüria režiim jätkab repressioonipoliitikat ning peab olukorra jätkuvat tõsidust arvestades vajalikuks säilitada kehtestatud piiravad meetmed ja tagada nende tõhusus, arendades neid edasi ning kohaldades samal ajal jätkuvalt sihipärast ja diferentseeritud lähenemisviisi ning arvestades Süüria elanikkonna humanitaarolukorda. Nõukogu on seisukohal, et arvestades Süürias valitsevat konkreetset olukorda, on teatavatesse kategooriasse kuuluvad isikud ja üksused kõnealuste piiravate meetmete tõhususe seisukohalt eriti olulised. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu märgib, et Süüria režiim jätkab repressioonipoliitikat ning peab olukorra jätkuvat tõsidust arvestades vajalikuks säilitada kehtestatud piiravad meetmed ja tagada nende tõhusus, arendades neid edasi ning kohaldades samal ajal jätkuvalt sihipärast ja diferentseeritud lähenemisviisi ning arvestades Süüria elanikkonna humanitaarolukorda. Nõukogu on seisukohal, et arvestades Süürias valitsevat konkreetset olukorda, on teatavatesse kategooriasse kuuluvad isikud ja üksused kõnealuste piiravate meetmete tõhususe seisukohalt eriti olulised.

| (5) | Nõukogu on teinud kindlaks, et kuna majandus on Süüria režiimi põhjaliku kontrolli all, säilitab osa Süürias tegutsevatest juhtivatest ettevõtjatest oma staatuse üksnes seetõttu, et nad on režiimiga tihedalt seotud ning neil on selles mõjuvõimu ja režiimi poolne toetus. Nõukogu leiab, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et kehtestada riiki lubamise piirangud ning külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nõukogu poolt kindlaks tehtud ja nendele I lisas loetletud Süürias tegutsevatele juhtivatele ettevõtjatele või on nende omandis, valduses või kontrolli all, eesmärgiga takistada neil režiimi materiaalselt või rahaliselt toetamast, ning avaldada nende mõjuvõimu kaudu režiimile survet oma repressioonipoliitika muutmiseks. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu on teinud kindlaks, et kuna majandus on Süüria režiimi põhjaliku kontrolli all, säilitab osa Süürias tegutsevatest juhtivatest ettevõtjatest oma staatuse üksnes seetõttu, et nad on režiimiga tihedalt seotud ning neil on selles mõjuvõimu ja režiimi poolne toetus. Nõukogu leiab, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et kehtestada riiki lubamise piirangud ning külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nõukogu poolt kindlaks tehtud ja nendele I lisas loetletud Süürias tegutsevatele juhtivatele ettevõtjatele või on nende omandis, valduses või kontrolli all, eesmärgiga takistada neil režiimi materiaalselt või rahaliselt toetamast, ning avaldada nende mõjuvõimu kaudu režiimile survet oma repressioonipoliitika muutmiseks.

| (6) | Nõukogu on teinud kindlaks, et kuna Süürias teostatakse võimu traditsiooniliselt perekonna põhiselt, on võim praeguses Süüria režiimis koondunud Assadi ja Makhloufi perekondade mõjukate liikmete kätte. Nõukogu leiab, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad Assadi ja Makhloufi perekondade teatud liikmetele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud, eesmärgiga avaldada kõnealuste isikute kaudu režiimile otsest survet oma repressioonipoliitika muutmiseks ning samuti vältida piiravatest meetmetest kõrvalehoidmist perekonnaliikmete kaudu. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu on teinud kindlaks, et kuna Süürias teostatakse võimu traditsiooniliselt perekonna põhiselt, on võim praeguses Süüria režiimis koondunud Assadi ja Makhloufi perekondade mõjukate liikmete kätte. Nõukogu leiab, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad Assadi ja Makhloufi perekondade teatud liikmetele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud, eesmärgiga avaldada kõnealuste isikute kaudu režiimile otsest survet oma repressioonipoliitika muutmiseks ning samuti vältida piiravatest meetmetest kõrvalehoidmist perekonnaliikmete kaudu.

| (7) | Süüria valitsuse ministreid tuleks pidada ühiselt ja solidaarselt vastutavaks Süüria režiimi repressioonipoliitika eest. Nõukogu on leidnud, et Süüria valitsuse endistel ministritel on praeguse Süüria režiimi kontekstis tõenäoliselt jätkuv mõjuvõim. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nii Süüria valitsuse praegustele ministritele kui pärast 2011. aasta maid ametis olnud endistele ministritele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud. |
| --- | --- |

(7)

Süüria valitsuse ministreid tuleks pidada ühiselt ja solidaarselt vastutavaks Süüria režiimi repressioonipoliitika eest. Nõukogu on leidnud, et Süüria valitsuse endistel ministritel on praeguse Süüria režiimi kontekstis tõenäoliselt jätkuv mõjuvõim. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nii Süüria valitsuse praegustele ministritele kui pärast 2011. aasta maid ametis olnud endistele ministritele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud.

| (8) | Süüria relvajõud on režiimi repressioonipoliitika elluviimise ning inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise oluline vahend ning on tõsine oht, et nende teenistuses olevad ohvitserid jätkavad kõnealuste rikkumiste toimepanemist. Lisaks on nõukogu Süüria relvajõudude kontekstis leidnud, et relvajõudude endistel vanemohvitseridel on režiimis tõenäoliselt jätkuv mõjuvõim. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nii Süüria relvajõudude praegustele vanemohvitseridele kui ka pärast 2011. aasta maid ametis olnud endistele vanemohvitseridele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud. |
| --- | --- |

(8)

Süüria relvajõud on režiimi repressioonipoliitika elluviimise ning inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise oluline vahend ning on tõsine oht, et nende teenistuses olevad ohvitserid jätkavad kõnealuste rikkumiste toimepanemist. Lisaks on nõukogu Süüria relvajõudude kontekstis leidnud, et relvajõudude endistel vanemohvitseridel on režiimis tõenäoliselt jätkuv mõjuvõim. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nii Süüria relvajõudude praegustele vanemohvitseridele kui ka pärast 2011. aasta maid ametis olnud endistele vanemohvitseridele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud.

| (9) | Süüria julgeoleku- ja luureteenistused on režiimi repressioonipoliitika elluviimise ning inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise peamine vahend ning on tõsine oht, et nende teenistuses olevad ametnikud jätkavad kõnealuste rikkumiste toimepanemist. Lisaks on nõukogu Süüria julgeoleku- ja luureteenistuste kontekstis leidnud, et kõnealuste teenistuste endistel ametnikel on režiimis tõenäoliselt jätkuv mõjuvõim. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nii Süüria julgeoleku- ja luureteenistuste praegustele liikmetele kui pärast 2011. aasta maid ametis olnud endistele liikmetele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud. |
| --- | --- |

(9)

Süüria julgeoleku- ja luureteenistused on režiimi repressioonipoliitika elluviimise ning inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise peamine vahend ning on tõsine oht, et nende teenistuses olevad ametnikud jätkavad kõnealuste rikkumiste toimepanemist. Lisaks on nõukogu Süüria julgeoleku- ja luureteenistuste kontekstis leidnud, et kõnealuste teenistuste endistel ametnikel on režiimis tõenäoliselt jätkuv mõjuvõim. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad nii Süüria julgeoleku- ja luureteenistuste praegustele liikmetele kui pärast 2011. aasta maid ametis olnud endistele liikmetele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud.

| (10) | Nõukogu on kindlaks teinud, et Süüria režiimiga seotud relvastatud üksused toetavad režiimi repressioonipoliitika elluviimisel, rikuvad inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust Süüria režiimi käsul ja nimel ning on tõsine oht, et nende liikmed jätkavad kõnealuste rikkumiste toimepanemist. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad Süüria režiimiga seotud relvastatud üksuste liikmetele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu on kindlaks teinud, et Süüria režiimiga seotud relvastatud üksused toetavad režiimi repressioonipoliitika elluviimisel, rikuvad inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust Süüria režiimi käsul ja nimel ning on tõsine oht, et nende liikmed jätkavad kõnealuste rikkumiste toimepanemist. Seetõttu on nõukogu arvamusel, et tuleks kehtestada piiravad meetmed, et külmutada kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad Süüria režiimiga seotud relvastatud üksuste liikmetele, on nende omandis, valduses või kontrolli all, ning kehtestada kõnealuste nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute suhtes riiki lubamise piirangud.

| (11) | Selleks, et hoida Süürias ära inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised keemiarelva kasutamise kaudu, tuleks nõukogu arvates kehtestada kõnealuses sektoris tegutsevate ning nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute, üksuste, agentuuride, asutuste või institutsioonide vastu suunatud piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(11)

Selleks, et hoida Süürias ära inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumised keemiarelva kasutamise kaudu, tuleks nõukogu arvates kehtestada kõnealuses sektoris tegutsevate ning nõukogu poolt kindlaks tehtud ja I lisas loetletud isikute, üksuste, agentuuride, asutuste või institutsioonide vastu suunatud piiravad meetmed.

| (12) | Piiravate meetmete kohaldamine ei mõjuta nende diplomaatiliste ja konsulaaresinduste liikmete privileege ja immuniteete, kes on ELi liikmesriikidesse akrediteeritud kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sealhulgas 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsiooniga ja 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooniga. Veelgi enam, piiravad meetmed ei mõjuta liikmesriikide diplomaatiliste ülesannete täitmist ja konsulaarabi andmist. |
| --- | --- |

(12)

Piiravate meetmete kohaldamine ei mõjuta nende diplomaatiliste ja konsulaaresinduste liikmete privileege ja immuniteete, kes on ELi liikmesriikidesse akrediteeritud kooskõlas rahvusvahelise õigusega, sealhulgas 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsiooniga ja 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooniga. Veelgi enam, piiravad meetmed ei mõjuta liikmesriikide diplomaatiliste ülesannete täitmist ja konsulaarabi andmist.

| (13) | Ühte põhjendustes 5–11 osutatud kategooriatest kuuluvate isikute või üksuste suhtes ei tuleks kohaldada piiravaid meetmeid, kui on piisavalt teavet selle kohta, et nad ei ole või ei ole enam režiimiga seotud või ei mõjuta seda või ei kujuta endast tegelikku kõrvalehoidumise riski. |
| --- | --- |

(13)

Ühte põhjendustes 5–11 osutatud kategooriatest kuuluvate isikute või üksuste suhtes ei tuleks kohaldada piiravaid meetmeid, kui on piisavalt teavet selle kohta, et nad ei ole või ei ole enam režiimiga seotud või ei mõjuta seda või ei kujuta endast tegelikku kõrvalehoidumise riski.

| (14) | Kõik loetellu kandmise otsused tuleks teha individuaalsel alusel ja juhtumipõhiselt, võttes arvesse meetme proportsionaalsust.” |
| --- | --- |

(14)

Kõik loetellu kandmise otsused tuleks teha individuaalsel alusel ja juhtumipõhiselt, võttes arvesse meetme proportsionaalsust.”

| 2) | Põhjendus 3 nummerdatakse ümber põhjenduseks 15. |
| --- | --- |

2)

Põhjendus 3 nummerdatakse ümber põhjenduseks 15.

| 3) | Artikkel 27 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 27
  1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et hoida ära I lisas loetletud isikute, kes vastutavad tsiviilelanike vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias, režiimist kasu saavate või seda toetavate isikute ja nendega seotud isikute sisenemine oma riigi territooriumile või selle läbimine.
  2.   Kooskõlas põhjendustes 5 kuni 11 esitatud nõukogu hinnangute ja otsustega Süüria olukorra kohta, võtavad liikmesriigid samuti vajalikud meetmed, et nende territooriumile ei siseneks ega nende territooriumi ei läbiks järgmised isikud:






  a) | Süürias tegutsevad juhtivad ettevõtjad; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 27

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et hoida ära I lisas loetletud isikute, kes vastutavad tsiviilelanike vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias, režiimist kasu saavate või seda toetavate isikute ja nendega seotud isikute sisenemine oma riigi territooriumile või selle läbimine.

2.   Kooskõlas põhjendustes 5 kuni 11 esitatud nõukogu hinnangute ja otsustega Süüria olukorra kohta, võtavad liikmesriigid samuti vajalikud meetmed, et nende territooriumile ei siseneks ega nende territooriumi ei läbiks järgmised isikud:

a)

Süürias tegutsevad juhtivad ettevõtjad;

| b) | Assadi või Makhloufi perekonna liikmed; |
| --- | --- |

b)

Assadi või Makhloufi perekonna liikmed;

| c) | pärast 2011. aasta maid ametis olnud Süüria valitsuse ministrid; |
| --- | --- |

c)

pärast 2011. aasta maid ametis olnud Süüria valitsuse ministrid;

| d) | pärast 2011. aasta maid teenistuses olnud Süüria relvajõudude liikmed koloneli auastmes ja sellega võrdväärses või sellest kõrgemas auastmes; |
| --- | --- |

d)

pärast 2011. aasta maid teenistuses olnud Süüria relvajõudude liikmed koloneli auastmes ja sellega võrdväärses või sellest kõrgemas auastmes;

| e) | pärast 2011. aasta maid ametis olnud Süüria julgeoleku- ja luureteenistuse liikmed; |
| --- | --- |

e)

pärast 2011. aasta maid ametis olnud Süüria julgeoleku- ja luureteenistuse liikmed;

| f) | režiimiga seotud relvastatud üksuste liikmed või |
| --- | --- |

f)

režiimiga seotud relvastatud üksuste liikmed või

| g) | keemiarelva leviku sektoris tegutsevad isikud,
  ning nendega seotud I lisas loetletud isikud. |
| --- | --- |

g)

keemiarelva leviku sektoris tegutsevad isikud,

ning nendega seotud I lisas loetletud isikud.

3.   Ühte lõikes 2 osutatud kategooriasse kuuluvaid isikuid ei kanta ega jäeta I lisas esitatud isikute ja üksuste loetellu, kui on piisavalt teavet selle kohta, et nad ei ole või enam ei ole režiimiga seotud või ei mõjuta seda või ei kujuta tegelikku kõrvalehoidumise riski.

4.   Kõik loetellu kandmise otsused tehakse individuaalsel alusel ja juhtumipõhiselt, võttes arvesse meetme proportsionaalsust.

5.   Lõiked 1 ja 2 ei kohusta liikmesriiki keelama oma kodanike sisenemist oma territooriumile.

6.   Lõiked 1 ja 2 ei mõjuta neid juhtumeid, kui liikmesriiki seob rahvusvahelisest õigusest tulenev kohustus, nimelt:

| a) | rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise valitsustevahelise organisatsiooni võõrustajariigina;

| b) | ÜRO poolt kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina; |
| --- | --- |

b)

ÜRO poolt kokku kutsutud või selle egiidi all toimuva rahvusvahelise konverentsi võõrustajariigina;

| c) | privileege ja immuniteete kehtestavast mitmepoolsest lepingust tulenevalt või |
| --- | --- |

c)

privileege ja immuniteete kehtestavast mitmepoolsest lepingust tulenevalt või

| d) | Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt. |
| --- | --- |

d)

Püha Tooli (Vatikani linnriik) ja Itaalia vahel 1929. aastal sõlmitud lepingust (Lateraani pakt) tulenevalt.

7.   Lõiget 6 kohaldatakse ka juhtudel, kui liikmesriik on Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) võõrustajariik.

8.   Nõukogu tuleb nõuetekohaselt teavitada kõigist liikmesriigi poolt lõike 6 või 7 kohaselt tehtud eranditest.

9.   Liikmesriigid võivad anda loa teha erandeid lõigete 1 ja 2 alusel kehtestatud meetmetest, kui reisimine on õigustatud seoses kiireloomuliste humanitaarvajaduste või valitsustevahelistel kohtumistel osalemisega, sealhulgas liidu korraldatud või OSCE eesistujaks oleva liikmesriigi võõrustatavad kohtumised, kus toimub poliitiline dialoog, mis otseselt edendab demokraatiat, inimõigusi ja õigusriiki Süürias.

10.   Liikmesriik, kes soovib teha lõikes 9 osutatud erandeid, teatab sellest nõukogule kirjalikult. Erand loetakse jõustunuks, välja arvatud juhul, kui üks või mitu nõukogu liiget esitab kirjaliku vastuväite kahe tööpäeva jooksul alates kavandatavat erandit käsitleva teatise saamisest. Juhul kui üks või mitu nõukogu liiget peaks esitama vastuväite, võib nõukogu otsustada kavandatud erandi tegemise kvalifitseeritud häälteenamuse alusel.

11.   Kui liikmesriik lubab lõigete 6–10 alusel I lisas loetletud isikutel siseneda oma territooriumile või seda läbida, kehtib luba ainult selleks, milleks see on antud, ja asjaomaste isikute suhtes.”

| 4) | Artikkel 28 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 28
  1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad I ja II lisas loetletud isikutele, kes vastutavad tsiviilelanike vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias, režiimist kasu saavatele või seda toetavatele isikutele ja üksustele ning nendega seotud isikutele ja üksustele, või mis on nende omandis, valduses või kontrolli all.
  2.   Kooskõlas põhjendustes 5–11 esitatud nõukogu hinnangute ja otsustega Süüria olukorra kohta, külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad järgmistele isikutele või on nende omandis, valduses või kontrolli all:






  a) | Süürias tegutsevad juhtivad ettevõtjad; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad I ja II lisas loetletud isikutele, kes vastutavad tsiviilelanike vastu suunatud vägivaldsete repressioonide eest Süürias, režiimist kasu saavatele või seda toetavatele isikutele ja üksustele ning nendega seotud isikutele ja üksustele, või mis on nende omandis, valduses või kontrolli all.

2.   Kooskõlas põhjendustes 5–11 esitatud nõukogu hinnangute ja otsustega Süüria olukorra kohta, külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad järgmistele isikutele või on nende omandis, valduses või kontrolli all:

a)

Süürias tegutsevad juhtivad ettevõtjad;

| b) | Assadi või Makhloufi perekonna liikmed; |
| --- | --- |

b)

Assadi või Makhloufi perekonna liikmed;

| c) | pärast 2011. aasta maid ametis olnud Süüria valitsuse ministrid; |
| --- | --- |

c)

pärast 2011. aasta maid ametis olnud Süüria valitsuse ministrid;

| d) | pärast 2011. aasta maid teenistuses olnud Süüria relvajõudude liikmed koloneli auastmes ja sellega võrdväärses või sellest kõrgemas auastmes; |
| --- | --- |

d)

pärast 2011. aasta maid teenistuses olnud Süüria relvajõudude liikmed koloneli auastmes ja sellega võrdväärses või sellest kõrgemas auastmes;

| e) | pärast 2011. aasta maid ametis olnud Süüria julgeoleku- ja luureteenistuse liikmed; |
| --- | --- |

e)

pärast 2011. aasta maid ametis olnud Süüria julgeoleku- ja luureteenistuse liikmed;

| f) | režiimiga seotud relvastatud üksuste liikmed või |
| --- | --- |

f)

režiimiga seotud relvastatud üksuste liikmed või

| g) | keemiarelvade leviku sektoris tegutsevate üksuste, agentuuride, asutuste või institutsioonide liikmed,
  ning nendega seotud I lisas loetletud isikud. |
| --- | --- |

g)

keemiarelvade leviku sektoris tegutsevate üksuste, agentuuride, asutuste või institutsioonide liikmed,

ning nendega seotud I lisas loetletud isikud.

3.   Ühte lõikes 2 osutatud kategooriasse kuuluvaid isikud, üksusi või asutusi ei kanta ega jäeta I ja II lisas esitatud isikute ja üksuste loetellu, kui on piisavalt teavet selle kohta, et nad ei ole või enam ei ole režiimiga seotud või ei mõjuta seda või ei kujuta tegelikku kõrvalehoidumise riski.

4.   Kõik loetellu kandmise otsused tehakse individuaalsel alusel ja juhtumipõhiselt, võttes arvesse meetme proportsionaalsust.

5.   Rahalisi vahendeid ega majandusressursse ei anta otse ega kaudselt I ja II lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute või üksuste käsutusse ega nende toetamiseks.

6.   Liikmesriigi pädev asutus võib anda tingimustel, mida ta peab asjakohaseks, loa vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid või teha teatavad rahalised vahendid või majandusressursid kättesaadavaks pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et need rahalised vahendid või majandusressursid on:

| a) | vajalikud I ja II lisas loetletud isikute ja neist sõltuvate pereliikmete põhivajaduste katmiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; |
| --- | --- |

a)

vajalikud I ja II lisas loetletud isikute ja neist sõltuvate pereliikmete põhivajaduste katmiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks;

| b) | ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud töötasude maksmiseks mõistlikus ulatuses ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

b)

ette nähtud üksnes õigusabiteenuste osutamisega seotud töötasude maksmiseks mõistlikus ulatuses ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks;

| c) | ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või muude majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest või |
| --- | --- |

c)

ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või muude majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest või

| d) | vajalikud erakorraliste kulutuste katteks tingimusel, et pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab konkreetse loa andmist vajalikuks; |
| --- | --- |

d)

vajalikud erakorraliste kulutuste katteks tingimusel, et pädev asutus on vähemalt kaks nädalat enne loa andmist teavitanud teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni põhjustest, mille alusel ta peab konkreetse loa andmist vajalikuks;

| e) | vajalikud humanitaareesmärkidel, näiteks abi kohaletoimetamiseks või abi kohaletoimetamise hõlbustamiseks, hõlmates nii meditsiinitarbeid, toitu, humanitaartöötajaid kui ka seotud abi, tingimusel et külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamise puhul vabastatakse rahalised vahendid või majandusressursid ÜROle abi kohaletoimetamiseks või abi kohaletoimetamise hõlbustamiseks Süürias vastavalt Süüria humanitaarabi kavale; |
| --- | --- |

e)

vajalikud humanitaareesmärkidel, näiteks abi kohaletoimetamiseks või abi kohaletoimetamise hõlbustamiseks, hõlmates nii meditsiinitarbeid, toitu, humanitaartöötajaid kui ka seotud abi, tingimusel et külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamise puhul vabastatakse rahalised vahendid või majandusressursid ÜROle abi kohaletoimetamiseks või abi kohaletoimetamise hõlbustamiseks Süürias vastavalt Süüria humanitaarabi kavale;

| f) | makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, juhul kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks; |
| --- | --- |

f)

makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, juhul kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks;

| g) | vajalikud Süüriast evakueerimiseks; |
| --- | --- |

g)

vajalikud Süüriast evakueerimiseks;

| h) | ette nähtud I ja II lisas loetletud Süüria Keskpangale ja Süüria riigiosalusega üksustele, et teha Süüria Araabia Vabariigi nimel makseid Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioonile Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni kontrollimisiooni ja Süüria keemiarelvade hävitamisega seotud tegevuse jaoks ning eelkõige spetsiaalsesse Süüria sihtfondi väljaspool Süüria Araabia Vabariiki asuvate keemiarelvade täieliku hävitamisega seotud tegevuse jaoks. |
| --- | --- |

h)

ette nähtud I ja II lisas loetletud Süüria Keskpangale ja Süüria riigiosalusega üksustele, et teha Süüria Araabia Vabariigi nimel makseid Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioonile Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni kontrollimisiooni ja Süüria keemiarelvade hävitamisega seotud tegevuse jaoks ning eelkõige spetsiaalsesse Süüria sihtfondi väljaspool Süüria Araabia Vabariiki asuvate keemiarelvade täieliku hävitamisega seotud tegevuse jaoks.

Liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud lubadest.

7.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võib liikmesriigi pädev asutus lubada teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamist, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | vahekohus on teinud kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside kohta otsuse enne kuupäeva, mil lõikes 1 või 2 osutatud isik või üksus kanti I või II lisas esitatud loetellu, või nende kohta on liidus tehtud kohtu või haldusorgani otsus või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratav kohtuotsus enne või pärast nimetatud kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

vahekohus on teinud kõnealuste rahaliste vahendite või majandusressursside kohta otsuse enne kuupäeva, mil lõikes 1 või 2 osutatud isik või üksus kanti I või II lisas esitatud loetellu, või nende kohta on liidus tehtud kohtu või haldusorgani otsus või asjaomases liikmesriigis täitmisele pööratav kohtuotsus enne või pärast nimetatud kuupäeva;

| b) | rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise otsusega tagatud või kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires; |
| --- | --- |

b)

rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise otsusega tagatud või kehtivaks tunnistatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;

| c) | otsus ei ole tehtud I või II lisas loetletud isiku või üksuse kasuks ning |
| --- | --- |

c)

otsus ei ole tehtud I või II lisas loetletud isiku või üksuse kasuks ning

| d) | otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga. |
| --- | --- |

d)

otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga.

Liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest käesoleva lõike alusel antud lubadest.

8.   Lõiked 1 ja 2 ei takista loetellu kantud isikut või üksust tegemast makset, mis tuleneb lepingust, mis on sõlmitud enne sellise isiku või üksuse loetellu kandmise kuupäeva, tingimusel et asjaomane liikmesriik on kindlaks teinud, et lõigetes 1 ja 2 osutatud isik või üksus ei ole otsene või kaudne makse saaja.

9.   Lõiked 1 ja 2 ei takista II lisas loetletud üksust tegemast kahe kuu jooksul alates tema loetellu kandmise kuupäevast makset sellistest külmutatud rahalistest vahenditest või majandusressurssidest, mille kõnealune üksus on saanud pärast loetellu kandmise kuupäeva, kui selline makse tuleb teha lepingu kohaselt kaubanduse rahastamiseks, eeldusel et asjaomane liikmesriik on teinud kindlaks, et makse saajaks ei ole otseselt ega kaudselt lõikes 1 või 2 osutatud isik ega üksus.

10.   Lõiget 5 ei kohaldata külmutatud kontodele lisatud järgmiste summade suhtes:

| a) | nendelt kontodelt tasumisele kuuluvad intressid või muud tulud või |
| --- | --- |

a)

nendelt kontodelt tasumisele kuuluvad intressid või muud tulud või

| b) | maksed, mis kuuluvad tasumisele lepingute, kokkulepete või kohustuste alusel, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil nimetatud kontode suhtes hakati kohaldama käesolevat otsust,
  tingimusel, et kõigi selliste intresside, muude tulude ja maksete suhtes kohaldatakse jätkuvalt lõikeid 1 ja 2. |
| --- | --- |

b)

maksed, mis kuuluvad tasumisele lepingute, kokkulepete või kohustuste alusel, mis sõlmiti või tekkisid enne kuupäeva, mil nimetatud kontode suhtes hakati kohaldama käesolevat otsust,

tingimusel, et kõigi selliste intresside, muude tulude ja maksete suhtes kohaldatakse jätkuvalt lõikeid 1 ja 2.

11.   Lõikeid 1, 2 ja 5 ei kohaldata Süüria Keskpanga poolt või Süüria Keskpanga kaudu tehtavate ja pärast loetellu kandmise kuupäeva saadud või külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside ülekannete ega Süüria Keskpangale või Süüria Keskpanga kaudu pärast loetellu kandmise kuupäeva tehtavate rahaliste vahendite või majandusressursside ülekannete suhtes, kui need ülekanded on seotud loetellu kandmata finantseerimisasutuse poolt konkreetse kaubanduslepingu kohaselt tehtud maksega, tingimusel et asjaomane liikmesriik on igal üksikjuhul kindlaks teinud, et kõnealuse makse otseseks või kaudseks saajaks ei ole ükski lõikes 1 või 2 nimetatud isik või üksus.

12.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata Süüria Keskpanga poolt või Süüria Keskpanga kaudu tehtavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside ülekannete suhtes, kui sellise ülesande eesmärk on võimaldada liikmesriigi jurisdiktsiooni kuuluvale finantseerimisasutusele likviidseid vahendeid kaubanduse rahastamiseks, tingimusel et asjaomane liikmesriik on andnud loa ülekande tegemiseks.

13.   Lõikeid 1, 2 ja 5 ei kohaldata lisades I või II loetletud üksuste poolt või nende kaudu tehtavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside ülekannete suhtes, kui ülekanne on seotud maksega I või II lisas loetlemata isiku või üksuse poolt seoses rahalise toetuse pakkumisega Süüria kodanikele, kes omandavad haridust, saavad koolitust või tegelevad teadusuuringutega liidus, juhul kui asjakohane liikmesriik on igal üksikjuhul eraldi kindlaks teinud, et makse saaja ei ole otseselt ega kaudselt lõikes 1 või 2 osutatud isik ega üksus.

14.   Lõikeid 1, 2 ja 5 ei kohaldata Syrian Arab Airlinesi toimingute või tehingute suhtes, mille ainus eesmärk on liidu kodanike ja nende perekonnaliikmete evakueerimine Süüriast.

15.   Lõikeid 1, 2 ja 5 ei kohaldata Süüria Kommertspanga poolt või kaudu tehtavate, väljastpoolt liitu saadud ja pärast loetellu kandmise kuupäeva külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside ülekannete ega Süüria Kommertspangale või Süüria Kommertspanga kaudu väljastpoolt liitu saadud ja pärast loetellu kandmise kuupäeva tehtavate rahaliste vahendite või majandusressursside ülekannete suhtes, kui need ülekanded on seotud loetellu kandmata finantseerimisasutuse poolt konkreetse kaubanduslepingu kohaselt tehtud maksega, mis puudutab tsiviilkasutuseks mõeldud meditsiinitarbeid, toitu, varjualust, sanitaar- või hügieenitarbeid, tingimusel et asjaomane liikmesriik on igal üksikjuhul kindlaks teinud, et kõnealuse makse otseseks või kaudseks saajaks ei ole lõikes 1 või 2 nimetatud isik või üksus.”

| 5) | Artikli 30 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Nõukogu edastab loetellu kandmise otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused, asjaomasele isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, andes asjaomasele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada oma märkused. Eelkõige kui isik, üksus või asutus on kantud I lisasse sel alusel, et ta kuulub ühte artikli 27 lõikes 2 ja artikli 28 lõikes 2 sätestatud kategooriatest, võib isik, üksus või asutus esitada tõendeid või märkusi selle kohta, et ehkki ta kuulub nimetatud kategooriasse, ei olnud tema määramine loetellu ei põhjendatud.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 30 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Nõukogu edastab loetellu kandmise otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused, asjaomasele isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, andes asjaomasele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada oma märkused. Eelkõige kui isik, üksus või asutus on kantud I lisasse sel alusel, et ta kuulub ühte artikli 27 lõikes 2 ja artikli 28 lõikes 2 sätestatud kategooriatest, võib isik, üksus või asutus esitada tõendeid või märkusi selle kohta, et ehkki ta kuulub nimetatud kategooriasse, ei olnud tema määramine loetellu ei põhjendatud.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 12. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 9. mai 2011. aasta otsus 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta (ELT L 121, 10.5.2011, lk 11).

1

(2)  Nõukogu 31. mai 2013. aasta otsus 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 147, 1.6.2013, lk 14).

2

---

| 13.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/83 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/83

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2015/1837,

12. oktoober 2015,

liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 26 lõiget 2 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia (edaspidi „strateegia”), mille III peatükis on loetelu selliste massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmetest, mida tuleb võtta nii Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia (edaspidi „strateegia”), mille III peatükis on loetelu selliste massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmetest, mida tuleb võtta nii Euroopa Liidus kui ka kolmandates riikides.

| (2) | Liit viib strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, näiteks Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty Organisation – CTBTO) ajutine tehniline sekretariaat („CTBTO ajutine tehniline sekretariaat”). |
| --- | --- |

(2)

Liit viib strateegiat aktiivselt ellu ja rakendab selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige eraldades rahalisi vahendeid konkreetsete projektide toetamiseks, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, näiteks Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty Organisation – CTBTO) ajutine tehniline sekretariaat („CTBTO ajutine tehniline sekretariaat”).

| (3) | Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP (1) massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. Nimetatud ühises seisukohas kutsutakse muu hulgas üles edendama tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule (CTBT) allakirjutamist ja selle ratifitseerimist. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP (1) massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. Nimetatud ühises seisukohas kutsutakse muu hulgas üles edendama tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule (CTBT) allakirjutamist ja selle ratifitseerimist.

| (4) | CTBT-le alla kirjutanud riigid on otsustanud luua õigusvõimelise ettevalmistuskomisjoni, kellel on rahvusvahelise organisatsiooni positsioon, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingut kuni CTBTO asutamiseni tõhusalt rakendada. |
| --- | --- |

(4)

CTBT-le alla kirjutanud riigid on otsustanud luua õigusvõimelise ettevalmistuskomisjoni, kellel on rahvusvahelise organisatsiooni positsioon, et tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingut kuni CTBTO asutamiseni tõhusalt rakendada.

| (5) | CTBT kiire jõustumine ja ülemaailmne rakendamine ning CTBTO ettevalmistuskomisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemi tugevdamine on strateegia olulised eesmärgid. Sellega seoses tõid 2006. aasta oktoobris, 2009. aasta mais ja 2013. aasta veebruaris Korea Rahvademokraatliku Vabariigi korraldatud tuumakatsetused veelgi selgemalt esile CTBT kiire jõustumise tähtsuse ning selle järelevalve- ja kontrollisüsteemi kiirendatud arendamise ja tugevdamise vajaduse. |
| --- | --- |

(5)

CTBT kiire jõustumine ja ülemaailmne rakendamine ning CTBTO ettevalmistuskomisjoni järelevalve- ja kontrollisüsteemi tugevdamine on strateegia olulised eesmärgid. Sellega seoses tõid 2006. aasta oktoobris, 2009. aasta mais ja 2013. aasta veebruaris Korea Rahvademokraatliku Vabariigi korraldatud tuumakatsetused veelgi selgemalt esile CTBT kiire jõustumise tähtsuse ning selle järelevalve- ja kontrollisüsteemi kiirendatud arendamise ja tugevdamise vajaduse.

| (6) | CTBTO ettevalmistuskomisjon tegeleb selle kindlaksmääramisega, kuidas oma kontrollisüsteemi parimal võimalikul viisil tugevdada, tehes seda muu hulgas väärisgaaside seirevõimekuse arendamise ning CTBT-le alla kirjutanud riikide kontrollisüsteemi rakendamisse täielikule kaasamisele suunatud jõupingutuste kaudu. |
| --- | --- |

(6)

CTBTO ettevalmistuskomisjon tegeleb selle kindlaksmääramisega, kuidas oma kontrollisüsteemi parimal võimalikul viisil tugevdada, tehes seda muu hulgas väärisgaaside seirevõimekuse arendamise ning CTBT-le alla kirjutanud riikide kontrollisüsteemi rakendamisse täielikule kaasamisele suunatud jõupingutuste kaudu.

| (7) | Strateegia rakendamise raames võttis nõukogu CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetuseks vastu kolm ühismeedet ja kaks otsust: ühismeede 2006/243/ÜVJP (2) kontrollialase koolituse ja suutlikkuse arendamise kohta, ühismeede 2007/468/ÜVJP (3) ja ühismeede 2008/588/ÜVJP (4) ning otsus 2010/461/ÜVJP (5) ja otsus 2012/699/ÜVJP (6) CTBTO ettevalmistuskomisjoni järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Strateegia rakendamise raames võttis nõukogu CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetuseks vastu kolm ühismeedet ja kaks otsust: ühismeede 2006/243/ÜVJP (2) kontrollialase koolituse ja suutlikkuse arendamise kohta, ühismeede 2007/468/ÜVJP (3) ja ühismeede 2008/588/ÜVJP (4) ning otsus 2010/461/ÜVJP (5) ja otsus 2012/699/ÜVJP (6) CTBTO ettevalmistuskomisjoni järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks.

| (8) | Seda liidu toetust tuleks jätkata. |
| --- | --- |

(8)

Seda liidu toetust tuleks jätkata.

| (9) | Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tuleks usaldada CTBTO ettevalmistuskomisjonile, kes on tuginedes oma unikaalsele erialasele pädevusele ning võimekusele, mis tuleneb rahvusvahelisest seiresüsteemist, milles on üle 280 rajatise umbes 85 riigis, ja rahvusvahelisest andmekeskusest, ainus rahvusvaheline organisatsioon, kes on suuteline käesolevat otsust rakendama ning kes omab selleks legitiimsust. Liidu toetatavaid projekte saab rahastada üksnes CTBTO ettevalmistuskomisjonile antava eelarvevälise toetuse kaudu, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tuleks usaldada CTBTO ettevalmistuskomisjonile, kes on tuginedes oma unikaalsele erialasele pädevusele ning võimekusele, mis tuleneb rahvusvahelisest seiresüsteemist, milles on üle 280 rajatise umbes 85 riigis, ja rahvusvahelisest andmekeskusest, ainus rahvusvaheline organisatsioon, kes on suuteline käesolevat otsust rakendama ning kes omab selleks legitiimsust. Liidu toetatavaid projekte saab rahastada üksnes CTBTO ettevalmistuskomisjonile antava eelarvevälise toetuse kaudu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Strateegia teatavate osade jätkuva ja praktilise rakendamise tagamiseks toetab liit CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevust, et edendada järgmisi eesmärke:

| a) | CTBT järelevalve- ja kontrollisüsteemi võimekuse tugevdamine, sealhulgas radionukliidide avastamise valdkonnas; |
| --- | --- |

a)

CTBT järelevalve- ja kontrollisüsteemi võimekuse tugevdamine, sealhulgas radionukliidide avastamise valdkonnas;

| b) | CTBT-le allakirjutanud riikide võimekuse tugevdamine lepingust tulenevate kontrollikohustuste täitmisel ning neile igakülgse kasu võimaldamine lepingu süsteemis osalemisest. |
| --- | --- |

b)

CTBT-le allakirjutanud riikide võimekuse tugevdamine lepingust tulenevate kontrollikohustuste täitmisel ning neile igakülgse kasu võimaldamine lepingu süsteemis osalemisest.

2.   Liidu toetatavatel projektidel on järgmised konkreetsed eesmärgid:

| a) | toetada seiresüsteemi säilitamist, et parandada võimalike tuumaplahvatuste tuvastamist, toetades konkreetselt valitud seismilisi abijaamu ning radioaktiivse ksenooni (radioxenon) üldise fooni karakteristikute kirjeldamist ja ksenooni mõju leevendamist; edendada virtuaalse andmekasutuskeskuse (vDEC (virtual Data Exploitation Centre)) haldamist ja sellega seotud tegevust; rakendada rahvusvahelise andmekeskuse (IDC (International Data Centre)) seismilise, hüdroakustilise ja infraheli süsteemi (SHI) ümberehitamise programmi 2. etappi, ning suurendada IDC rakenduste testide katteala; |
| --- | --- |

a)

toetada seiresüsteemi säilitamist, et parandada võimalike tuumaplahvatuste tuvastamist, toetades konkreetselt valitud seismilisi abijaamu ning radioaktiivse ksenooni (radioxenon) üldise fooni karakteristikute kirjeldamist ja ksenooni mõju leevendamist; edendada virtuaalse andmekasutuskeskuse (vDEC (virtual Data Exploitation Centre)) haldamist ja sellega seotud tegevust; rakendada rahvusvahelise andmekeskuse (IDC (International Data Centre)) seismilise, hüdroakustilise ja infraheli süsteemi (SHI) ümberehitamise programmi 2. etappi, ning suurendada IDC rakenduste testide katteala;

| b) | tugevdada CTBTO ettevalmistuskomisjoni kontrollivõimekust kohapealse inspekteerimise (OSI (On-Site Inspection)) valdkonnas, eelkõige toetades kohapealse inspekteerimise operatiivsuutlikkuse arendamist OSI multispektraal- ja infrapunasüsteemi (MSIR-süsteem) tehnilise võimekuse suurendamise ja täiendamise teel; |
| --- | --- |

b)

tugevdada CTBTO ettevalmistuskomisjoni kontrollivõimekust kohapealse inspekteerimise (OSI (On-Site Inspection)) valdkonnas, eelkõige toetades kohapealse inspekteerimise operatiivsuutlikkuse arendamist OSI multispektraal- ja infrapunasüsteemi (MSIR-süsteem) tehnilise võimekuse suurendamise ja täiendamise teel;

| c) | toetada CTBT ülemaailmse kohaldamise ja jõustamise edendamist ning selle kontrollisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust sihtrühmadele suunatud tegevuse ja suutlikkuse suurendamise kaudu, sealhulgas toetades: koolitust ja seminare Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonnas (SEAPFE) ja Lähis-Idas ja Lõuna-Aasias (MESA), et edendada tulemuslikku osalemist CTBT-s; suutlikkuse suurendamise süsteemi teenindamist; teadus- ja poliitikakujundajate/diplomaatiliste kogukondade kaasamist, et parandada teadlikkust ja arusaamist CTBT-st, ning üksteisest isoleeritud laiendatud riiklike andmekeskuste (Extended National Data Centre (NDC) in-a-Box) pakkumise/paketi konsolideerimist ja laiendamist. |
| --- | --- |

c)

toetada CTBT ülemaailmse kohaldamise ja jõustamise edendamist ning selle kontrollisüsteemi pikaajalist jätkusuutlikkust sihtrühmadele suunatud tegevuse ja suutlikkuse suurendamise kaudu, sealhulgas toetades: koolitust ja seminare Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonnas (SEAPFE) ja Lähis-Idas ja Lõuna-Aasias (MESA), et edendada tulemuslikku osalemist CTBT-s; suutlikkuse suurendamise süsteemi teenindamist; teadus- ja poliitikakujundajate/diplomaatiliste kogukondade kaasamist, et parandada teadlikkust ja arusaamist CTBT-st, ning üksteisest isoleeritud laiendatud riiklike andmekeskuste (Extended National Data Centre (NDC) in-a-Box) pakkumise/paketi konsolideerimist ja laiendamist.

Projektide eesmärgiks on ka tagada liidu nähtavus, toetades eespool nimetatud tegevusi ja pakkudes nõuetekohast programmihaldamist käesoleva otsuse rakendamisel.

Nende projektide elluviimisest saavad kasu kõik CTBT-le alla kirjutanud riigid.

Projektide üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”).

2.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide tehnilist rakendamist teostab CTBTO ettevalmistuskomisjon. CTBTO ettevalmistuskomisjon täidab seda ülesannet kõrge esindaja kontrolli all. Selleks lepib kõrge esindaja CTBTO ettevalmistuskomisjoniga kokku vajaliku korra.

Artikkel 3

1.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide elluviimise lähtesummaks on 3 024 756 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt liidu eelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Järelevalvet lõikes 1 osutatud kulutuste nõuetekohase haldamise üle teostab Euroopa Komisjon. Sel eesmärgil sõlmib ta CTBTO ettevalmistuskomisjoniga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et CTBTO ettevalmistuskomisjon tagab liidu rahalise abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Euroopa Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumist. Ta teavitab nõukogu kõigist raskustest selles protsessis ning teatab rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

1.   Kõrge esindaja annab nõukogule aru käesoleva otsuse rakendamisest CTBTO ettevalmistuskomisjoni korrapäraste aruannete alusel. Need aruanded on nõukogu poolt tehtava hindamise aluseks.

2.   Artikli 1 lõikes 2 osutatud projektide rakendamise finantsaspektide kohta annab teavet Euroopa Komisjon.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Otsus kaotab kehtivuse 24 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu sõlmimisest. Kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest ei ole nimetatud rahastamislepingut sõlmitud, kaotab otsus kehtivuse.

Luxembourg, 12. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 17. novembri 2003. aasta ühine seisukoht 2003/805/ÜVJP massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta (ELT L 302, 20.11.2003, lk 34).

1

(2)  Nõukogu 20. märtsi 2006. aasta ühismeede 2006/243/ÜVJP Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuste toetamise kohta kontrollialase koolituse ja suutlikkuse arendamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 88, 25.3.2006, lk 68).

2

(3)  Nõukogu 28. juuni 2007. aasta ühismeede 2007/468/ÜVJP Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuste toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 176, 6.7.2007, lk 31).

3

(4)  Nõukogu 15. juuli 2008. aasta ühismeede 2008/588/ÜVJP Üldise Tuumakatsetuste Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 189, 17.7.2008, lk 28).

4

(5)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/461/ÜVJP Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni (CTBTO) ettevalmistuskomisjoni tegevuse toetamise kohta selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamise valdkonnas ning massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 219, 20.8.2010, lk 7).

5

(6)  Nõukogu 13. novembri 2012. aasta otsus 2012/699/ÜVJP liidu toetuse kohta Tuumarelvakatsetuste Üldise Keelustamise Lepingu Organisatsiooni ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 314, 14.11.2012, lk 27).

6

---

LISA

Liidu toetus CTBTO ettevalmistuskomisjoni tegevusele selle järelevalve- ja kontrollivõimekuse tugevdamiseks, CTBT võimalikult varajase jõustumise väljavaate suurendamiseks ning CTBT ülemaailmse kohaldamise toetamiseks massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames

I.   SISSEJUHATUS

1.   Pärast CTBT jõustumist on selle rakendamise ettevalmistamise oluliseks elemendiks CTBTO ettevalmistuskomisjoni (ettevalmistuskomisjon) hästitoimiva järelevalve- ja kontrollisüsteemi loomine. Ettevalmistuskomisjoni võimekuse arendamine väärisgaaside seire alal on oluline selleks, et võimaldada hinnata, kas vaadeldav plahvatus on tuumakatsetus. Lisaks sellele sõltub tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu järelevalve- ja kontrollisüsteemi kasutatavus ja toimimine kõigi CTBT-le alla kirjutanud riikide panusest. Seetõttu on oluline võimaldada CTBT-le allakirjutanud riikidel täielikult osaleda tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu järelevalve- ja kontrollisüsteemis ning toetada selle tegevust. Käesoleva otsuse rakendamisel tehtav töö on samuti oluline suurendamaks väljavaadet jõustada CTBT võimalikult varakult ja saavutamaks selle ülemaailmne kohaldamine.

Käesolevas otsuses kirjeldatud projektidega aidatakse oluliselt kaasa massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia eesmärkide saavutamisele.

2.   Sel eesmärgil toetab liit järgmist üheksat projekti:

| a) | abi vajavates riikides asuvate rahvusvahelise seiresüsteemi (IMS) seismiliste abijaamade varustamine; |
| --- | --- |

a)

abi vajavates riikides asuvate rahvusvahelise seiresüsteemi (IMS) seismiliste abijaamade varustamine;

| b) | radioaktiivse ksenooni üldise fooni karakteristikute kirjeldamise projekt; |
| --- | --- |

b)

radioaktiivse ksenooni üldise fooni karakteristikute kirjeldamise projekt;

| c) | vDECi haldamine ja sellega seotud tegevused; |
| --- | --- |

c)

vDECi haldamine ja sellega seotud tegevused;

| d) | IDC SHI ümberehitamise 2. etapi toetamine; |
| --- | --- |

d)

IDC SHI ümberehitamise 2. etapi toetamine;

| e) | ksenooni mõju leevendamine; |
| --- | --- |

e)

ksenooni mõju leevendamine;

| f) | IDC rakenduste testide katteala suurendamine; |
| --- | --- |

f)

IDC rakenduste testide katteala suurendamine;

| g) | riistvara parendamine kohapealsel inspekteerimisel OSI multispektraal- ja infrapunasüsteemi (MSIR-süsteem) jaoks; |
| --- | --- |

g)

riistvara parendamine kohapealsel inspekteerimisel OSI multispektraal- ja infrapunasüsteemi (MSIR-süsteem) jaoks;

| h) | koolitus ja seminarid Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonnas (SEAPFE) ja Lähis-Idas ja Lõuna-Aasias (MESA), suutlikkuse suurendamise süsteemi teenindamine; teadus- ja poliitikakujundajate/diplomaatiliste kogukondade kaasamine, ja |
| --- | --- |

h)

koolitus ja seminarid Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonnas (SEAPFE) ja Lähis-Idas ja Lõuna-Aasias (MESA), suutlikkuse suurendamise süsteemi teenindamine; teadus- ja poliitikakujundajate/diplomaatiliste kogukondade kaasamine, ja

| i) | üksteisest isoleeritud laiendatud riiklikud andmekeskused (Extended NDC-in-a-Box). |
| --- | --- |

i)

üksteisest isoleeritud laiendatud riiklikud andmekeskused (Extended NDC-in-a-Box).

CTBT jõustumise väljavaated on paranenud tänu soodsamale poliitilisele olukorrale, millele osutab samuti hiljutine allakirjutamine CTBT-le uute riikide poolt ning CTBT ratifitseerimine, sealhulgas Indoneesia kui ühe 2. lisas loetletud riigi poolt. Arvestades seda positiivset arengut, tuleb järgmistel aastatel pöörata kiiresti suuremat tähelepanu nii CTBT kontrollisüsteemi ülesehitamise lõpuleviimisele kui ka selle valmisoleku ja tegevussuutlikkuse tagamisele ning samuti töö jätkamisele CTBT jõustamiseks ja ülemaailmseks kohaldamiseks. Korea Rahvademokraatliku Vabariigi poolt 2006. aasta oktoobris, 2009. aasta mais ja 2013. aasta veebruaris läbi viidud tuumarelvakatsetused näitasid mitte ainult tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise tähtsust, vaid ka vajadust tõhusa kontrollisüsteemi järele sellise keelustamise järgimise kontrollimiseks. Täielikult toimiv ja usaldusväärne CTBT kontrollisüsteem annab rahvusvahelisele üldsusele usaldusväärse ja sõltumatu vahendi selle keelustamise täitmise tagamiseks. Lisaks sellele on CTBTO kogutavatel andmetel oluline roll õigeaegsel hoiatamisel tsunami eest ning radioaktiivse aine leviku hindamisel pärast Fukushima tuumaõnnetust 2011. aasta märtsis.

Nende projektide toetamine tugevdab ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke. Nende keerukate projektide rakendamine aitab märkimisväärselt parandada tõhusat mitmepoolset reageerimist praegu esinevatele julgeolekualastele probleemidele. Eelkõige edendavad need projektid massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia eemärkide saavutamist, sealhulgas edendades CTBT normide ja samuti selle kontrollisüsteemi ülemaailmset kohaldamist ja tugevdamist. Ettevalmistuskomisjon on rajamas IMS-i tagamaks, et ükski tuumaplahvatus ei jääks avastamata. IMS-i seismiliste abijaamade ülemaailmsel võrgustikul (üle 280 rajatise 85 riigis) ja IDC-l põhinevast unikaalsest erialasest pädevusest tulenevalt on ettevalmistuskomisjon ainus organisatsioon, kes on suuteline rakendama neid projekte, mida saab rahastada üksnes ettevalmistuskomisjonile antava eelarvevälise toetuse kaudu.

Liit on toetanud ühismeetmega 2006/243/ÜVJP, ühismeetmega 2007/468/ÜVJP, ühismeetmega 2008/588/ÜVJP, otsusega 2010/461/ÜVJP ja otsusega 2012/699/ÜVJP e-õppe koolitusprogrammi loomist, 2008. aastal läbiviidud integreeritud õppust seoses kohapealse kontrolliga ja 2014. aastal läbiviidud integreeritud õppust, radioaktiivse ksenooni hindamist, mõõtmist, karakteristikute kirjeldamist ja mõju vähendamist, tehnilist abi ja suutlikkuse suurendamist, suutlikkuse arendamist CTBT ekspertide järgmiste põlvkondade kujunemiseks, ainete atmosfääris leviku mudeli (ATM) parandamist, seismilisi abijaamu, teadusringkondadega tehtava koostöö tugevdamist, kohapealse inspekteerimise (OSI) võimekuse tugevdamist väärisgaasi tuvastamise süsteemi väljatöötamise abil, ning pilootprojekti arengumaade ekspertide osalemise toetamiseks ettevalmistuskomisjoni tehnilistel ja poliitikakujundamise koosolekutel. Kirjeldatavate projektide puhul lähtutakse varasematest ühismeetmetega kehtestatud projektidest ja nende rakendamisel saavutatud edust. Käesoleva otsuse alusel esitatud projektide puhul välditakse võimalikku kattumist otsusega 2012/699/ÜVJP. Mõned käesoleva otsuse alusel esitatud projektid sisaldavad elemente, mis on sarnased varasemate ühismeetmete alusel läbiviidud tegevusega, kuid erinevad mõjuala poolest või on suunatud teistele riikidele või piirkondadele.

CTBTO ajutine tehniline sekretariaat viib ellu ja haldab ettevalmistuskomisjoni tegevust toetavat eespool nimetatud üheksat projekti lisaks muule vabatahtlikule toetusele ja mitterahalisele panusele, mida CTBTO on saanud oma tegevuse toetuseks doonoritelt, nagu ELi ja ELi mittekuuluvad riigid, institutsioonid jt.

II.   PROJEKTIDE KIRJELDUS

Rubriik 1. Seiresüsteemi varustamine

See rubriik koosneb järgmisest kuuest komponendist.

| — | Komponent 1. | Abi vajavates riikides asuvate rahvusvahelise seiresüsteemi (IMS) seismiliste abijaamade varustamine |
| --- | --- | --- |
| — | Komponent 2. | Radioaktiivse ksenooni üldise fooni karakteristikute kirjeldamise projekt |
| — | Komponent 3. | Virtuaalse andmekasutuskeskuse (vDEC) haldamine ja sellega seotud tegevus |
| — | Komponent 4. | IDC SHI ümberehitamise 2. etapi toetamine |
| — | Komponent 5. | Ksenooni mõju leevendamine |
| — | Komponent 6. | IDC rakenduste testide katteala suurendamine |

—

Komponent 1.

Abi vajavates riikides asuvate rahvusvahelise seiresüsteemi (IMS) seismiliste abijaamade varustamine

—

Komponent 2.

Radioaktiivse ksenooni üldise fooni karakteristikute kirjeldamise projekt

—

Komponent 3.

Virtuaalse andmekasutuskeskuse (vDEC) haldamine ja sellega seotud tegevus

—

Komponent 4.

IDC SHI ümberehitamise 2. etapi toetamine

—

Komponent 5.

Ksenooni mõju leevendamine

—

Komponent 6.

IDC rakenduste testide katteala suurendamine

Komponent 1. Abi vajavates riikides asuvate rahvusvahelise seiresüsteemi (IMS) seismiliste abijaamade varustamine

1.   Taust

Selle projekti eesmärk on jätkata kohalike asutuste abistamist eesmärgiga parandada abi vajavates riikides asuvate IMSi seismiliste abijaamade võrku kuuluvate sertifitseeritud jaamade tegevust ja jätkusuutlikkust.

2.   Projekti ulatus

IMSi seismiliste abijaamade jaoks ette nähtud andmete hea kättesaadavuse ja kvaliteedi saavutamine on mõnede riikide jaoks suur probleem. Konkreetsete kohalike tingimuste üksikasjalik hindamine, jaamade taristu sihipärane parandamine (võttes arvesse varasemaid käitamiskogemusi), lahendades peatseid iganemise probleeme ning aidates kehtestada asjakohaseid sisekordi ja -kokkuleppeid tegevuste ja teenindamise toetamiseks, parandab üldist jaamade jätkusuutlikkust ja aitab kohalikul jaama käitajal tagada jaama nõutud toimimine tulevikus.

Seega tegevus selle projekti raames sisaldab muu hulgas järgmist: nimetatud projektiga hõlmatud seismiliste abijaamade võrgu rajatisi käsitlevate vajalike faktide jätkuv kogumine ja nende rajatiste jätkusuutlikkuse tagamise tingimuste jätkuv läbivaatamine, jaamade külastused, sh süsteemi kalibreerimine, väikeremont, käitajate koolitamine, jaama kohalike käitajate täiendav kohapealne koolitamine, infrastruktuuri ja turvalisusega seotud uuendused, varugeneraatorite ajakohastamine ning iganenud seadmete väljavahetamine või ajakohastamine.

Lisaks jätkuvad sihipärased külastused mitmetesse seismiliste abijaamade asukohariikide kohalikesse ametiasutustesse, et suurendada teadlikkust nende CTBT-st tulenevatest kohustustest IMSi rajatiste käitamise ja teenindamise suhtes, ja neid tunnustada, hinnata jaamade käitamise ja teenindamise praegust korraldust, ning julgustada vajalike riiklike tugistruktuuride ja vahendite loomist või parendamist.

3.   Kasu ja tulemus

Säilitada ja parandada andmete kättesaadavuse taset seismiliste abijaamade puhul.

Komponent 2. Radioaktiivse ksenooni üldise fooni karakteristikute kirjeldamise projekt

1.   Taust

Ettevalmistuskomisjon mõõdab radioaktiivse ksenooni kogust keskkonnas väga tundlike süsteemide abil, mis on CTBT kontrollisüsteemi olulised osad. Liidult ühismeetme 2008/588/ÜVJP raames saadud toetuse alusel on CTBTO soetanud kaks transporditavat süsteemi väärisgaasi radioaktiivsete isotoopide 133Xe, 135Xe, 133mXe ja 131mXe mõõtmiseks. Neid süsteeme on kasutatud radioaktiivse ksenooni fooni mõõtmiseks Indoneesias, Jaapanis ja Kuveidis. Sel eesmärgil on sõlmitud koostöölepingud partnerinstituutidega.

2.   Projekti ulatus

Nende mõõtmiskampaaniate jätkamiseks on vaja rahalisi vahendeid mobiilsete väärisgaasi mõõtmissüsteemide uude kohta toimetamiseks ja süsteemide käitamiseks ühes kohas vähemalt 12 kuu jooksul, et hõlmata hooajaline kõikumine.

Asukoht Kuveidis on väärisgaaside mõõtmise süsteemide tühiku keskel. Teisaldatav jaam Kuveidis on väga tähtis võrgu katvuse seisukohast Pärsia lahe piirkonnas. Kuna see asukoht annab olulist teavet ksenooni üldise fooni karakteristikute kohta, on eesmärk esmalt pikendada mõõtmiskampaaniaid Kuveidis kõnealuse projekti rakendamisperioodi jooksul.

Teine süsteem alustab mõõtmisi otsuse 2012/699/ÜVJP alusel Indoneesias Manados. Mõõtmiskampaania pikendamine võimaldab saada andmeid selle koha kohta kogu 12-kuuse tsükli jooksul kõigi sesoonsete tingimuste puhul. CTBTO kavandab viia selle kampaania lõpus läbi täiendavad mõõtmised piirkondades, kus radioaktiivse ksenooni üldine foon ei ole täielikult teada ega arusaadav. Eelistatavad asukohad on ekvaatoril Ladina-Ameerikas, Aasias ja Aafrikas.

3.   Kasu ja tulemus

Kasuks on parem arusaamine väärisgaasi üldise fooni muutumisest ning väärisgaaside seirevõrgu parem katvus. Pärast neid mõõtmiskampaaniaid on süsteemid saadaval kasutamiseks CTBTO poolt erinevate geograafiliste mõõtkavade kohta väärisgaasi fooni järeluuringute läbiviimiseks ja varulahendusena ja/või koolitusel kasutatavate süsteemidena.

Komponent 3. Virtuaalse andmekasutuskeskuse (vDEC) haldamine ja sellega seotud tegevus

1.   Taust

IDC teenindab vDEC-i, mis võimaldab välisteadlastele, riiklikele andmekeskustele ja ajutise tehnilise sekretariaadi (PTS) töövõtjatele juurdepääsu IMSi andmetele, IDC toodetele ja IDC tarkvarale. vDEC loodi otsuse 2010/461/ÜVJP alusel.

2.   Projekti ulatus

Eesmärk on jätkata vDEC kui teadusuuringute koostööplatvormi toetamist, kasutades IMSi andmeid ning IDC tooteid ja tarkvara.

3.   Kasu ja tulemus

vDEC toetab teadus- ja arendustegevust eesmärgiga luua kõrgetasemeline tehnoloogia CTBT järelevalveks. Seda tehes loob ta uurimisvõimalusi noortele teadlastele ja inseneridele ning ka teadlastele vähem arenenud riikides, kus on vähem ressursse.

Komponent 4. IDC SHI ümberehitamise 2. etapi toetamine

1.   Taust

SHI süsteemi valitud osade ümberehitamise esimese etapi alusel ning kasutades ära USA märkimisväärset mitterahalist panust, alustas PTS nn IDC SHI ümberehitamise programmi 2. etappi. Selle programmi eesmärk on arendada välja ulatuslik tarkvara arhitektuur projektide juhtimiseks uute arengusuundade kohaselt ja ajakohastada olemasolev tarkvara järgmise 5–7 aasta jooksul. Ümberehitamise programmi 2. etapp on jagatud mitmeks lühemaks etapiks vastavalt RUP (The Rational Unified Process) metoodikale tarkvaraarenduseks. RUPi esialgne, nn algetapp pidi lõppema 2014. aastal süsteemile esitatavate nõuete ja süsteemi tehnilise kirjelduse valmimisega. Järgmine RUPi etapp, väljatöötamine, toimub 2016. ja 2017. aastal ja hõlmab tarkvara arhitektuurikavandi väljatöötamist ja piisavate prototüüpide väljatöötamist kavandis kindlaks määratud suurimate riskide leevendamiseks. Ulatusliku tarkvara arhitektuuri määratlemise põhieesmärk on võimaldada PTSil määrata kindlaks prioriteetsed hooldusmeetmed. Kuigi mitterahaline panus USA-lt on selle projekti märkimisväärne osa, on esmatähtis CTBTO kõigi liikmesriikide osalemine protsessis. See saavutatakse töörühmade regulaarse teavitamisega ja tehniliste koosolekutega.

2.   Projekti ulatus

Eesmärk on: 1) toetada kahte tehnilist koosolekut tarkvaraarenduse kohta ja 2) hankida lepingulisi teenuseid/suunata töötajad lühiajaliselt prototüüpide väljatöötamiseks.

3.   Kasu ja tulemus

Selle projekti üldine eesmärk on luua järgmise 20 aasta jaoks kaasaegsem ja kohandatav raamistik tarkvara arendamiseks ja teenindamiseks. Tulemuseks peaks olema süsteem ja tugiorganisatsioon, mis on vastupidavam muutustele ning mida on odavam käitada ja teenindada.

Komponent 5. Ksenooni mõju leevendamine

1.   Taust

Ettevalmistuskomisjon mõõdab radioaktiivse ksenooni kogust keskkonnas väga tundlike väärisgaasisüsteemide abil, mis on CTBT kontrollisüsteemi olulised osad. Praegune radioaktiivse ksenooni heide radiofarmatseutiliste preparaatide tootmisrajatistest (RPF-d) mõjutab oluliselt taustatasemeid CTBTO IMS-i väärisgaasijaamades.

Liidult otsuse 2012/699/ÜVJP raames saadud toetuse abil on CTBTO tellinud uuringu, et töötada välja tehniline lahendus, mida saab kasutada RPF-dest radioaktiivse ksenooni heite vähendamiseks. Uuringu teostas SCKߦCEN (Belgia) ja see võimaldas töötada välja hõbetseoliitmaterjalil põhineva püüdursüsteemi prototüübi, mis näitas paljulubavaid tulemusi.

2.   Projekti ulatus

Et toetada käimasolevaid jõupingutusi ksenooni mõju leevendamiseks ning võttes arvesse otsuse 2012/699/ÜVJP raames tehtud töö tulemusi, on vaja rahalisi vahendeid ksenooni püüdursüsteemi edasiarendamiseks, millel on järgmised peaeesmärgid.

| a) | Teha laiendamist käsitlev uuring otsuse 2012/699/ÜVJP raames SCKߦCEN (Belgia) poolt välja töötatud hõbetseoliidil põhineva püüduri prototüübi suhtes, rakendades laiemat valikut käitustingimusi, et hinnata täiendavalt süsteemi toimimist. |
| --- | --- |

a)

Teha laiendamist käsitlev uuring otsuse 2012/699/ÜVJP raames SCKߦCEN (Belgia) poolt välja töötatud hõbetseoliidil põhineva püüduri prototüübi suhtes, rakendades laiemat valikut käitustingimusi, et hinnata täiendavalt süsteemi toimimist.

| b) | Laiendada katseid täiendavatele RPF-dele, viies läbi konkreetsed projekteerimisuuringud ja näidisharjutused erinevates käitamiskeskkondades. Tulevane radiofarmatseutiliste preparaatide tootmisrajatis KAERI Busanis (Korea) on sobiv kandidaat selliste uuringute läbiviimiseks koostöös SCKߦCEN-ga (Belgia). |
| --- | --- |

b)

Laiendada katseid täiendavatele RPF-dele, viies läbi konkreetsed projekteerimisuuringud ja näidisharjutused erinevates käitamiskeskkondades. Tulevane radiofarmatseutiliste preparaatide tootmisrajatis KAERI Busanis (Korea) on sobiv kandidaat selliste uuringute läbiviimiseks koostöös SCKߦCEN-ga (Belgia).

| c) | Valitud materjalide pikaajalise käitumise hindamine, eelkõige kõrge kiirgustaseme juures tegelikus käitamiskeskkonnas. See tehakse osana katsetamisest käitamistingimustes. |
| --- | --- |

c)

Valitud materjalide pikaajalise käitumise hindamine, eelkõige kõrge kiirgustaseme juures tegelikus käitamiskeskkonnas. See tehakse osana katsetamisest käitamistingimustes.

| d) | Tõhusate korstnas mõõtmise süsteemide juurutamine RPF-des võimaldab kvaliteetsete andmete loomist ja jagamist CTBTOs ja CTBT-le allakirjutanud riikides. Avastamissüsteemid põhinevad kõrge puhtusastmega germaaniumdetektoril, mille radioaktiivse ksenooni analüüs on kõrgefektiivne erinevatel aktiivsuse tasemetel. |
| --- | --- |

d)

Tõhusate korstnas mõõtmise süsteemide juurutamine RPF-des võimaldab kvaliteetsete andmete loomist ja jagamist CTBTOs ja CTBT-le allakirjutanud riikides. Avastamissüsteemid põhinevad kõrge puhtusastmega germaaniumdetektoril, mille radioaktiivse ksenooni analüüs on kõrgefektiivne erinevatel aktiivsuse tasemetel.

| e) | Atmosfääris leviku modelleerimise parendatud tööriistade väljatöötamine, et hinnata IMSi jaamades usaldusväärselt radioaktiivse ksenooni heidet RPF-dest. Kõnealuseid tööriistu kasutab CTBTO ja need tehakse kättesaadavaks CTBT-le allakirjutanud riikidele, et võimaldada sõltumatut hindamist korstnast saadud mõõteandmete alusel. Tööriistad toetavad ka IMSi väärisgaasi mõõtmise võrgustiku konfigureeritavat konfiguratsiooni. |
| --- | --- |

e)

Atmosfääris leviku modelleerimise parendatud tööriistade väljatöötamine, et hinnata IMSi jaamades usaldusväärselt radioaktiivse ksenooni heidet RPF-dest. Kõnealuseid tööriistu kasutab CTBTO ja need tehakse kättesaadavaks CTBT-le allakirjutanud riikidele, et võimaldada sõltumatut hindamist korstnast saadud mõõteandmete alusel. Tööriistad toetavad ka IMSi väärisgaasi mõõtmise võrgustiku konfigureeritavat konfiguratsiooni.

3.   Kasu ja tulemus

Ksenooni vähendamise süsteemi täieulatuslik katsetamine erinevatel käitustingimustel võimaldab töötada välja konkreetse tehnilise lahenduse lõpliku kuju RPF-dest ksenooni heite mõju leevendamiseks. IMSi väärisgaasi mõõtmise võrgustiku parem toimimine annab CTBT-le allakirjutanud riikidele kvaliteetsemad seireandmed CTBT kontrolliks.

Komponent 6. IDC rakenduste testide katteala suurendamine

1.   Taust

Üksuste integreerimise ja regressiooni testimine on korduv, ülimalt spetsialiseeritud ja ajamahukas ülesanne IDCs lainekuju- ja radionukliidrakenduste teenindamisel. Uue operatsioonisüsteemi versiooni kasutuselevõtmiseks, rakenduse uue versiooni väljalaskmiseks või olemasoleva tarkvara konfiguratsiooni muutmiseks on nõutav ulatuslik testimine.

Kuna tarkvara on keeruline, seda saab rakendada tuhandetes erinevates konfiguratsioonides ja selle toimimine sõltub sageli juurdepääsust kettale ja andmebaasile, on ka testide väljatöötamine keeruline. Enamik teste on siiani tehtud nii, et valdkonna ekspert kasutab tarkvara ühistes konfiguratsioonides, kontrollib tulemusi ja võrdleb neid eelmiste ja oodatud tulemustega. Kõnealune käsitsi teostatav protsess on harva korratav ja see sõltub suurel määral inimressursside ja ka valdkonna eksperditeadmiste olemasolust.

Selle probleemi käsitlemiseks algatas ettevalmistuskomisjon 2013. aasta novembris projekti, et määrata kindlaks ja rakendada avatud lähtekoodiga testiraamistik, mis võimaldaks sellel teha teste pideval automaatrežiimil. See on kolmeaastane leping, mis algas 2013. aasta novembris ja peaks lõppema 2016. aasta novembris. Selleks tööks on komisjon juba sõlminud tarkvara väljatöötamise teenuste lepingu. Kehtiva lepingu viimase lubatava pikendamise (2016. aasta jaanuarist novembrini) kulude katmiseks on ette nähtud kasutada liidu vahendeid. Pidevatoimelise automaatse testitaristu (CATS) eesmärk on ka hõlbustada testide loomist ja nende teenindamist ning töötada välja integratsioonitestide algkomplekt automaatse lainekujul töötlemise komponentide jaoks.

Projekt kulgeb hetkel kavakohaselt. Süsteemi nõudeid käsitlev dokument on valmis, ja on kindlaks määratud, et kaks avatud lähtekoodiga tarkvara paketti (Jenkins ja FitNesse) koos rahuldavad ettevalmistuskomisjoni nõudeid.

2.   Projekti ulatus

Selle projekti eesmärk on jälgida CATSi rakendamist, suurendades tarkvara katteala moodul-, regressiooni- ja integratsioonitestide väljaarendamise kaudu, eelkõige lainekujul võrktöötlemise, radionukliidide tarkvara, ning toodete ja andmete levitamise valdkondades.

3.   Kasu ja tulemus

Need tööd võimaldavad luua korratavaid kvaliteedikontrolli protsesse ja suurendavad IDC tarkvara rakendamise tõhusust. Selle tulemuseks on kvaliteetsem automaatne lainekuju- ja radionukliidrakenduste tarkvara ning lõppkokkuvõttes CTBTO liikmesriikide parem teenindamine, eelkõige andmete, toodete ja tarkvara levitamise osas.

Rubriik 2. Riist- ja tarkvara edendamine OSI-MSIR süsteemi jaoks

1.   Taust

MSIR-süsteem, mille PTS töötas välja otsuse 2012/699/ÜVJP kohase rahastamise kaudu ja mida täiendati mitterahalise panusega 2014. aastal toimunud integreeritud väliõppuse (IFE14) jaoks, on võimeline võtma vastu spektraalteavet lennuvahenditel olevalt platvormilt vahemikus nähtavast infrapunaseni. Süsteem koosneb anduritest stabiilsel alusel, tugiseadmetest ja töötlemisvahenditest OSI jaoks olulise teabe väljaeraldamiseks.

Lisaks on süsteemi elemendid, sealhulgas missioonide planeerimise tarkvara, inertsiaalsed mõõteüksused, süsteemi kontroller, abipiloodi ja operaatori navigeerimissüsteem ja videokaamera integreeritud ja testitud PTSi lennuvahenditel oleva gammaspektromeetri süsteemiga, mis võimaldab saada andmeid eelnevalt kindlaks määratud lennuliinidel. Nimetatud elemendid on kättesaadavad ka teistel OSI lennuvahenditega tehtavatel operatsioonidel, sealhulgas esialgsetel ülelendudel ja lennuvahenditelt tehtavatel magnetvälja uuringutel.

2.   Projekti ulatus

Eesmärgid on laiendada MSIR-süsteemi võimekust ja selle kaudu parandada inspekteerimisrühma suutlikkust avastada OSI jaoks olulisi näitajaid. MSIR-süsteem on projekteeritud modulaarseks ja täiendavaid komponente on võimalik lisada siis, kui vahendid seda võimaldavad. PTSi testid on näidanud muude MSIRi andurite väärtust ja need täiendaksid olemasolevat süsteemi andurite massiivi. Ettepaneku eesmärk on täiendada süsteemi eriotstarbeliste andurite lisamisega.

a)   Multispektraalne andurseade

PST tehtud testimine mitterahalise panuse raames saadud süsteemiga näitas andmete saamise väärtuslikkust diskreetsetes spektriribades nii lähi- kui ka lühilaineinfrapunakiirguse piirkonnas. Lisaks rõhutati kahel OSI ekspertide kohtumisel 2011. ja 2012. aastal, et avastamisvõime selles spektriosas on peamine nõue lennuvahenditel olevale MSIR-süsteemile. Sellisena on see element ettepaneku kriitiline element.

IFE14 ajal mitterahalise panusena saadud riistvara ei ole PTS-ile pikaajalise laenuna kättesaadav ja kuna selliseid seadmeid kasutatakse peaaegu aasta läbi, on vähetõenäoline saada samasugune seade laenulepingu alusel CTBT-le allakirjutanud riikidelt. Seetõttu on ettepaneku eesmärk osta valmistootena olemasolevate komponentidega täielikult integreeritud multispektraalne seade, mis on võimeline avastama OSI jaoks olulisi näitajaid lähi- ja lühilaineinfrapunakiirguse piirkonnas.

b)   Kaugusmõõtur

Erinevad kasutustestid on näidanud, et lennuvahendil oleval skaneerimisfunktsiooniga laserkaugusmõõtmisseadmel on olulised eelised inspekteerimisrühma jaoks. Praegu ei ole MSIR-süsteemil võimekust väljastada maapinna andmeid, aga sellel on head võimalused edastada selliseid andmeid, kui lisada skaneeriv laserkaugusmõõtmisseade. Selline seade:

| — | võimaldaks kiiresti väljastada maapinna ja maastiku kõrgusandmeid, mis võivad määrata kindlaks taimkatte poolt varjatud, OSI jaoks olulisi näitajaid; |
| --- | --- |

—

võimaldaks kiiresti väljastada maapinna ja maastiku kõrgusandmeid, mis võivad määrata kindlaks taimkatte poolt varjatud, OSI jaoks olulisi näitajaid;

| — | hõlbustaks muude MSIR-andmete parandamist ja hõlbustaks ortogonaalselt rektifitseeritud kujutisi sisaldavate toodete loomist; |
| --- | --- |

—

hõlbustaks muude MSIR-andmete parandamist ja hõlbustaks ortogonaalselt rektifitseeritud kujutisi sisaldavate toodete loomist;

| — | võimaldaks luua 3D mudeleid, mis hõlbustavad otsusetegemist OSI inspekteerimisrühmas ja toetavad missiooni planeerimist. |
| --- | --- |

—

võimaldaks luua 3D mudeleid, mis hõlbustavad otsusetegemist OSI inspekteerimisrühmas ja toetavad missiooni planeerimist.

Lisaks MSIR-süsteemi teenindamisele saaks sellist seadet kasutada radionukliidide mõõtesüsteemi lisakomponendina, et saada täpseid maapinnaandmeid ülelendude ajal saadud gammaandmete korrigeerimiseks. Selline seade oleks eriti väärtuslik kõrge reljeefiga piirkonnas (nagu kogeti IFE14 ajal).

3.   Kasu ja tulemus

Tõhusam ja tulemuslikum MSIR-süsteem tõhustab inspektorite tööd kohapealsel inspekteerimisel (OSI). Sellest tulenevalt toetab see liidu poliitikat ja liidu jõupingutusi CTBT jõustumiseks. Lisaks võib projekt täiendada ja edendada lennuvahenditel olevate andurite tööstust Euroopas. Paljud liidus tegutsevad ettevõtjad pakuvad selle valdkonna tooteid.

Rubriik 3. Teavitamine ja riigi tasandil suutlikkuse suurendamine

See rubriik koosneb järgmisest kahest komponendist.

| Komponent 1. | Koolitus ja seminarid Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonnas (SEAPFE) ja Lähis-Idas ja Lõuna-Aasias (MESA), suutlikkuse suurendamise süsteemi teenindamine; teadus- ja poliitikakujundajate/diplomaatiliste kogukondade kaasamine |
| --- | --- |
| Komponent 2. | Üksteisest isoleeritud laiendatud riiklikud andmekeskused (Extended NDC-in-a-Box) |

Komponent 1.

Koolitus ja seminarid Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonnas (SEAPFE) ja Lähis-Idas ja Lõuna-Aasias (MESA), suutlikkuse suurendamise süsteemi teenindamine; teadus- ja poliitikakujundajate/diplomaatiliste kogukondade kaasamine

Komponent 2.

Üksteisest isoleeritud laiendatud riiklikud andmekeskused (Extended NDC-in-a-Box)

Komponent 1. Koolitus ja seminarid Kagu-Aasia, Vaikse ookeani ja Kaug-Ida piirkonnas (SEAPFE) ja Lähis-Idas ja Lõuna-Aasias (MESA), suutlikkuse suurendamise süsteemi teenindamine; teadus- ja poliitikakujundajate/diplomaatilise kogukonna kaasamine

1.   Taust

PTS on töötanud edukalt suutlikkuse suurendamisel, et toetada NDC-d ja volitatud kasutajaid Aafrikas, Ladina-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas, Ida-Euroopas ning SEAPFE osades. Liidu toetus on aidanud oluliselt kaasa positiivsetele tulemustele. Sellise riigi tasandil suutlikkuse suurendamise laiendamine rohkematele SEAPFE riikidele ning MESA piirkondadele oleks loogiline tulemus. Lisaks on suutlikkuse suurendamise süsteemid, mis on rajatud paljudes riikides (40 süsteemi, 20 seadet ettevalmistamisel), suutlikkuse teenindamiseks hädavajalikud, aga nendel on tihti tehnilisi probleeme, sageli karmide kliima- või taristutingimuste tõttu. Nimetatud süsteemide mõningane teenindamine on vajalik, et saada täiel määral kasu suutlikkuse suurendamisest riigi tasandil. Ekspertide tasemel kohtumised ettevalmistuskomisjoniga on peamine vahend nii poliitilise toetuse kui ka tehnilise pädevuse säilitamiseks kõikides CTBT aspektides. Regulaarselt toimuvad konverentsid ning akadeemilised, diplomaatilised ja teaduslikud teavitusüritused (nagu iga kahe aasta järel toimuv CTBT teadus- ja tehnoloogiakonverents, piirkondlikud CTBT seminarid ja konverentsid, CTBT avaliku poliitika kursused, ja teadlaste seminarid) on aidanud luua ja säilitada usaldust kontrollisüsteemi suhtes ja tõstnud esile ülemaailmse tuumarelva leviku vastase võitluse ja desarmeerimise nurgakiviks oleva CTBT tähtsust. Need tegevused loovad ka kasuliku areeni, et kaasata CTBT-sse 2. lisas loetletud riigid, kes ei ole CTBT-d ratifitseerinud, et edendada CTBT jõustumist.

2.   Projekti ulatus

Kõnealune allprojekt tugevdab varasemaid jõupingutusi luua tehniline võimekus riikide tasandil, toetades koolitusi ja seminare SEAPFE ja MESA piirkondades, et edendada nende piirkondade riikide tulemuslikku osalemist CTBT-s. Erilist tähelepanu pööratakse radionukliidide analüütikute koolitusele, mis põhineb tarkvaral, mis 2013. aastal lisati üksteisest isoleeritud riiklikele andmekeskustele. Kõnealusele kahele piirkonnale pööratakse asjakohast tähelepanu, kui valitakse välja üheksanda projektiga (extended NDC-in-a-box tarkvara ja selle põhielement SeisComp3) hõlmatud tegevuste vastuvõtjad. Üks selle põhieesmärk on toetada CTBT-le allakirjutanud riike IMSi toimimise integreerimisel riiklike ja piirkondlike seismiliste seirevõrgustikega, ning tavaoperatsioonide, näiteks kohaliku ja piirkondliku seismilise ohu seire, ühendamine tuumaplahvatuse seirega, luues vastuvõtva riigi riikliku andmekeskuse (NDC). Üritatakse luua sidemeid kõnealuse ettepaneku kahe teise allprojektiga, näiteks asjakohaste ühiste materjalide kasutamisega koolituses ja seminaridel ning riigi tasandil saadud kogemuste kogumisega.

Parandatakse tehnilist toetust suutlikkuse suurendamiseks süsteemidele, mida kasutatakse tõhusalt riigi tasandil, aga mis ei toimi väikeste tehniliste takistuste tõttu, sealhulgas tagatakse asjakohane interneti kättesaadavus.

Allprojektiga suurendatakse ka teadlikkust ja arusaamist CTBT-st akadeemilistes ringkondades ja poliitikute ja otsusetegijate hulgas, eelkõige riikides, mis on loetletud CTBT 2. lisas, kuid mis ei ole CTBT-d ratifitseerinud, pakkudes kursuseid ja koolitusprogramme CTBT teemadel, eelkõige CTBT teaduslike ja tehniliste aspektide kohta. Eelkõige pööratakse tähelepanu arengumaadele ning riikidele, mis on loetletud CTBT 2. lisas, kuid kes ei ole CTBT-d ratifitseerinud, kooskõlas PTSi strateegiatega CTBT jõustumise ja ülemaailmselt kehtivaks muutmise kohta.

3.   Kasu ja tulemus

Tegevused on kooskõlas liidu eesmärkidega edendada turvalisuse suurendamist kogu maailmas, suurendades teadlikkust CTBT-st ja selle mõistmist ning toetades ühist seisukohta 2003/805/ÜVJP ja tugevdades CTBT 2. lisas loetletud riikidele suunatud tööd, suutlikkuse suurendamist riikide tasandil, sealhulgas SEAPFE ja MESA piirkondade kaasamisega.

Komponent 2. Üksteisest isoleeritud laiendatud riiklikud andmekeskused (Extended NDC-in-a-Box)

1.   Taust

Ettevalmistuskomisjon üritas laiendada 2013. aastal praegust NDC-in-a-Box pakkumist täiendava tarkvaraga, mis võimaldab kasutajal kergemini kombineerida andmeid IMS-võrgustikust andmetega kohalikest ja riiklikest jaamadest, ning märkimisväärselt parandada NDC töötlemisvõimekust. Selle algatuse osana allkirjastati 2013. aasta detsembris Saksa geoteaduste uurimiskeskusega Helmholtz-Centre Potsdam GFZ litsentsileping, mis võimaldab ettevalmistuskomisjonil levitada SeisComp3 tarkvara osana NDC-in-a-Box käsitlevast pakkumisest selle volitatud kasutajatele, et kasutada seda IMS-i andmetöötluseks ja analüüsiks. Praeguseks on lõpule viidud Extended NDC-in-a-Box to Alpha Testers tarkvara esimese väljalaske väljatöötamine ja toimub testimine riiklikes andmekeskustes. NDC esindajate 2014. aasta NDC seminari DPSS koosolekutel Viinis (12.–16. mai) arutati üksteisest isoleeritud laiendatud riiklike andmekeskuste raamistikku, täpsustati selle nõudeid ja loeti see vastuvõetavaks. Projekti lõpus on samadel NDC esindajatel võimalus alfatestijatena toimides testida uut tarkvara oma saitidel. CTBTO liikmesriikide huvi nõuete määratlemise ja testimise suhtes on olnud väga suur hoolimata projektis osalevatele NDC esindajatele esitatud ajalistest ja seadmetele esitatavatest nõuetest.

2.   Projekti ulatus

Allprojekt konsolideerib ka uue Extended NDC-in-a-Box paketi, et hõlbustada selle vastuvõtmist NDCdes, tagades samas järjepidevuse IDC tarkvara ümbertöötamisega. See koosneb järgmistest komponentidest: a) alfatestimisel saadud tagasisidega tegelemine, lahendades väljaselgitatud probleeme ja tehes tarkvaras alfatestrite nõutud väikesi parandusi. Selle töö tulemuseks peaks olema Extended NDC-in-a-Box distributsiooni esimene ametlik väljalase, ja b) NDCde koolitusvajaduste rahuldamine, eelkõige uute väljatöötatud vahendite lisamiseks Extended NDC-in-a-Box ja SeisComp3 paketti. See saavutatakse kahe NDC lainekuju analüütikute koolituskursuse ja kahe SeisComp3 alase koolituse abil ning samuti ekspertide välimissioonidega kohapealset toetust vajavatesse NDC-desse.

3.   Kasu ja tulemus

Tegevused on kooskõlas liidu eesmärkidega edendada turvalisuse suurendamist kogu maailmas, suurendades teadlikkust CTBT-st ja selle mõistmist ning toetades ühismeedet 2003/805/ÜVJP, ning CTBT 2. lisas loetletud riikidele suunatud töö tugevdamist, suutlikkuse suurendamist riikide tasandil, sealhulgas suutlikkuse suurendamise süsteemide teenindamisega ning üksteisest isoleeritud riiklike andmekeskuste tarkvara ulatuslikuma kasutuselevõtuga.

III.   KESTUS

Projektide rakendamise eeldatav kogukestus on 24 kuud.

IV.   KASUSAAVAD RIIGID

Käesoleva otsuse kohaselt toetatavate projektide alusel saavad abi kõik tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule allakirjutanud riigid ning samuti ettevalmistuskomisjon.

V.   RAKENDUSÜKSUS

Projektide tehniline rakendamine tehakse ülesandeks ettevalmistuskomisjonile. Projektide rakendamises osalevad vahetult ettevalmistuskomisjoni töötajad, tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule alla kirjutanud riikide eksperdid ja töövõtjad. Rahastamist on kavas kasutada kaasamaks projektijuhtimisalane konsultant, kes vastutab ettevalmistuskomisjoni abistamise eest käesoleva otsuse rakendamisel ning aruandlusalaste kohustuste täitmisel kogu rakendusperioodi jooksul, sealhulgas kirjeldava lõpparuande ja lõpliku finantsaruande puhul, et koostada kõigi käesoleva otsusega seotud dokumentide arhiiv, eelkõige arvestades võimalikke kontrollkäike, et tagada liidu nähtavus kõigis aspektides ja tagada, et kõik finantsalased, õiguslikud ja hankeid hõlmavad tegevused on kooskõlas käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 3 osutatud rahastamislepinguga ning et kogu teave, sealhulgas eelarvet puudutav teave, on täielik, täpne ja õigel ajal esitatud.

Kirjeldatud projektid rakendatakse kooskõlas finants- ja haldusraamistiku lepinguga (FAFA) ning Euroopa Komisjoni ja ettevalmistuskomisjoni vahel sõlmitava rahastamislepinguga, millele on osutatud käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 3.

VI.   KOLMANDATEST ISIKUTEST OSALEJAD

Ettevalmistuskomisjoni eksperte ja tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingule alla kirjutanud riikide eksperte võib lugeda kolmandateks osapoolteks. Nad töötavad vastavalt ettevalmistuskomisjoni ekspertide töö standardeeskirjadele.

---

| 13.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 266/96 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 266/96

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2015/1838,

12. oktoober 2015,

millega muudetakse otsust 2013/391/ÜVJP massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) praktilise rakendamise toetamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. juulil 2013 vastu otsuse 2013/391/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. juulil 2013 vastu otsuse 2013/391/ÜVJP (1).

| (2) | Otsuses 2013/391/ÜVJP määratakse selles otsuses nimetatud projektide („projektid”) rakendamise perioodiks 24 kuud alates komisjoni ja ÜRO sekretariaadi (desarmeerimisbüroo) vahelise rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 2013/391/ÜVJP määratakse selles otsuses nimetatud projektide („projektid”) rakendamise perioodiks 24 kuud alates komisjoni ja ÜRO sekretariaadi (desarmeerimisbüroo) vahelise rahastamislepingu sõlmimise kuupäevast.

| (3) | Rakendusasutus, s.o ÜRO desarmeerimisbüroo (UNODA) taotles 4. juunil 2015 liidult luba pikendada rakendamise perioodi kuni 25. aprillini 2016, et projekte oleks võimalik rakendada pärast algse kehtivusaja lõppemist. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusasutus, s.o ÜRO desarmeerimisbüroo (UNODA) taotles 4. juunil 2015 liidult luba pikendada rakendamise perioodi kuni 25. aprillini 2016, et projekte oleks võimalik rakendada pärast algse kehtivusaja lõppemist.

| (4) | UNODA märkis 4. juuni 2015. aasta taotluses, et projektide jätkuv rakendamine ei mõjuta ressursse. |
| --- | --- |

(4)

UNODA märkis 4. juuni 2015. aasta taotluses, et projektide jätkuv rakendamine ei mõjuta ressursse.

| (5) | Otsuse 2013/391/ÜVJP kehtivusaega tuleks seetõttu pikendada, et projekte oleks võimalik täielikult rakendada, |
| --- | --- |

(5)

Otsuse 2013/391/ÜVJP kehtivusaega tuleks seetõttu pikendada, et projekte oleks võimalik täielikult rakendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2013/391/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 25. aprillil 2016”. |
| --- | --- |

1)

Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 25. aprillil 2016”.

| 2) | Lisa punkt 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   KESTUS
  Käesolev otsus kaotab kehtivuse 25. aprillil 2016”. |
| --- | --- |

2)

Lisa punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6.   KESTUS

Käesolev otsus kaotab kehtivuse 25. aprillil 2016”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 12. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  Nõukogu 22. juuli 2013. aasta otsus 2013/391/ÜVJP massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) praktilise rakendamise toetamiseks (ELT L 198, 23.7.2013, lk 40).

1

---