# Jurnalul Oficial L 268/2015

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 268 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5815 octombrie 2015 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 268

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5815 octombrie 2015

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2015/1844 al Comisiei din 13 iulie 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 389/2013 în ceea ce privește punerea în aplicare la nivel tehnic a Protocolului de la Kyoto după 2012 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1845 al Comisiei din 14 octombrie 2015 de fixare, pentru exercițiul contabil 2016 al FEGA, a ratelor dobânzii care urmează să fie aplicate pentru calcularea cheltuielilor de finanțare a măsurilor de intervenție constând în achiziționarea, depozitarea și comercializarea stocurilor | 7 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1846 al Comisiei din 14 octombrie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului | 9 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1847 al Comisiei din 14 octombrie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 26 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2015/1848 a Consiliului din 5 octombrie 2015 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2015 | 28 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1849 a Comisiei din 13 octombrie 2015 privind măsurile de prevenire a introducerii și a răspândirii în Uniune a organismelor dăunătoare în ceea ce privește anumite legume originare din Ghana
  [notificată cu numărul C(2015) 6858] | 33 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2015/1844 al Comisiei din 13 iulie 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 389/2013 în ceea ce privește punerea în aplicare la nivel tehnic a Protocolului de la Kyoto după 2012 (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1845 al Comisiei din 14 octombrie 2015 de fixare, pentru exercițiul contabil 2016 al FEGA, a ratelor dobânzii care urmează să fie aplicate pentru calcularea cheltuielilor de finanțare a măsurilor de intervenție constând în achiziționarea, depozitarea și comercializarea stocurilor

7

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1846 al Comisiei din 14 octombrie 2015 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

9

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/1847 al Comisiei din 14 octombrie 2015 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

26

DECIZII

*

Decizia (UE) 2015/1848 a Consiliului din 5 octombrie 2015 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2015

28

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/1849 a Comisiei din 13 octombrie 2015 privind măsurile de prevenire a introducerii și a răspândirii în Uniune a organismelor dăunătoare în ceea ce privește anumite legume originare din Ghana
  [notificată cu numărul C(2015) 6858]

[notificată cu numărul C(2015) 6858]

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 15.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 268/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2015/1844 AL COMISIEI

din 13 iulie 2015

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 389/2013 în ceea ce privește punerea în aplicare la nivel tehnic a Protocolului de la Kyoto după 2012

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE (1), în special articolul 10 alineatele (5) și (6),

întrucât:

| (1) | Conferința părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), care funcționează ca reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto, a adoptat modificarea de la Doha, instituind o a doua perioadă de angajament a Protocolului de la Kyoto, care începe la 1 ianuarie 2013 și se încheie la 31 decembrie 2020 („modificarea de la Doha”). Uniunea Europeană a aprobat modificarea de la Doha prin Decizia (UE) 2015/1339 a Consiliului (2) (denumită în continuare „Decizia de ratificare”). |
| --- | --- |

(1)

Conferința părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), care funcționează ca reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto, a adoptat modificarea de la Doha, instituind o a doua perioadă de angajament a Protocolului de la Kyoto, care începe la 1 ianuarie 2013 și se încheie la 31 decembrie 2020 („modificarea de la Doha”). Uniunea Europeană a aprobat modificarea de la Doha prin Decizia (UE) 2015/1339 a Consiliului (2) (denumită în continuare „Decizia de ratificare”).

| (2) | Punerea în aplicare necesară la nivel tehnic a modificării de la Doha la Protocolul de la Kyoto ar trebui să se realizeze la nivelul registrului Uniunii și al registrelor naționale aferente Protocolului de la Kyoto. De asemenea, este necesar să se asigure coerența cu Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și cu Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) și punerea în aplicare coerentă a cerințelor convenite la nivel internațional în materie de contabilizare, să se optimizeze transparența și să se asigure exactitatea contabilizării AAU, RMU, ERU, CER, tCER și lCER de către Uniune și de către statele membre, evitându-se în același timp, pe cât posibil, sarcinile și costurile administrative, inclusiv cele legate de prelevări și de dezvoltarea și întreținerea sistemelor informatice. |
| --- | --- |

(2)

Punerea în aplicare necesară la nivel tehnic a modificării de la Doha la Protocolul de la Kyoto ar trebui să se realizeze la nivelul registrului Uniunii și al registrelor naționale aferente Protocolului de la Kyoto. De asemenea, este necesar să se asigure coerența cu Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și cu Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) și punerea în aplicare coerentă a cerințelor convenite la nivel internațional în materie de contabilizare, să se optimizeze transparența și să se asigure exactitatea contabilizării AAU, RMU, ERU, CER, tCER și lCER de către Uniune și de către statele membre, evitându-se în același timp, pe cât posibil, sarcinile și costurile administrative, inclusiv cele legate de prelevări și de dezvoltarea și întreținerea sistemelor informatice.

| (3) | Odată cu intrarea în vigoare a modificării de la Doha, Uniunea și statele membre vor trebui să emită în registrele lor aferente Protocolului de la Kyoto unități ale cantității atribuite (AAU) egale cu cantitatea atribuită stabilită în conformitate cu Decizia de ratificare, adăugând orice sume care rezultă din aplicarea articolului 3 alineatul (7a) din Protocolul de la Kyoto. |
| --- | --- |

(3)

Odată cu intrarea în vigoare a modificării de la Doha, Uniunea și statele membre vor trebui să emită în registrele lor aferente Protocolului de la Kyoto unități ale cantității atribuite (AAU) egale cu cantitatea atribuită stabilită în conformitate cu Decizia de ratificare, adăugând orice sume care rezultă din aplicarea articolului 3 alineatul (7a) din Protocolul de la Kyoto.

| (4) | În urma oricărei ajustări ascendente a alocărilor anuale de emisii ale unui stat membru în temeiul articolului 10 din Decizia nr. 406/2009/CE sau al articolului 27 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, statul membru respectiv ar putea fi nevoit să achiziționeze AAU suplimentare la sfârșitul celei de a doua perioade de angajament, în cazul în care și-a utilizat alocările anuale de emisii pentru a-și acoperi emisiile în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE sau în cazul în care și-a transferat alocările către un alt stat membru. Un stat membru poate, de asemenea, să își utilizeze rezerva excedentară din perioada anterioară menționată la articolul 3 punctul 13b din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 în cazul în care emisiile sale depășesc cantitatea atribuită. Orice achiziție de AAU care ar rezulta în urma acestui proces ar fi supusă prelevării aplicate primului transfer internațional de AAU menționate la articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013. Dacă este cazul, astfel de situații pot fi considerate drept incoerențe contabile în ceea ce privește corelarea punerii în aplicare a legislației Uniunii cu normele convenite în temeiul Protocolului de la Kyoto, în sensul articolului 10 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013. |
| --- | --- |

(4)

În urma oricărei ajustări ascendente a alocărilor anuale de emisii ale unui stat membru în temeiul articolului 10 din Decizia nr. 406/2009/CE sau al articolului 27 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, statul membru respectiv ar putea fi nevoit să achiziționeze AAU suplimentare la sfârșitul celei de a doua perioade de angajament, în cazul în care și-a utilizat alocările anuale de emisii pentru a-și acoperi emisiile în temeiul Deciziei nr. 406/2009/CE sau în cazul în care și-a transferat alocările către un alt stat membru. Un stat membru poate, de asemenea, să își utilizeze rezerva excedentară din perioada anterioară menționată la articolul 3 punctul 13b din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 în cazul în care emisiile sale depășesc cantitatea atribuită. Orice achiziție de AAU care ar rezulta în urma acestui proces ar fi supusă prelevării aplicate primului transfer internațional de AAU menționate la articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013. Dacă este cazul, astfel de situații pot fi considerate drept incoerențe contabile în ceea ce privește corelarea punerii în aplicare a legislației Uniunii cu normele convenite în temeiul Protocolului de la Kyoto, în sensul articolului 10 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013.

| (5) | La sfârșitul celei de a doua perioade de angajament din cadrul Protocolului de la Kyoto ar trebui să fie instituit un proces de compensare pentru a asigura decontarea prin AAU a oricăror transferuri nete de alocări anuale de emisii realizate în conformitate cu Decizia nr. 406/2009/CE. |
| --- | --- |

(5)

La sfârșitul celei de a doua perioade de angajament din cadrul Protocolului de la Kyoto ar trebui să fie instituit un proces de compensare pentru a asigura decontarea prin AAU a oricăror transferuri nete de alocări anuale de emisii realizate în conformitate cu Decizia nr. 406/2009/CE.

| (6) | În conformitate cu articolul 11a din Directiva 2003/87/CE, instalațiile staționare și operatorii de aeronave pot oferi CER și ERU în schimbul unor certificate. CER și ERU care au făcut obiectul schimburilor și care erau valabile pentru prima perioadă de angajament din cadrul Protocolului de la Kyoto reprezintă în mod potențial emisii EU ETS în cea de a doua perioadă de angajament. Întrucât prin modificarea de la Doha se stabilesc limite privind reportarea de ERU și CER din prima perioadă de angajament din cadrul Protocolului de la Kyoto în cea de a doua, statele membre ar trebui să transfere Uniunii un număr corespunzător de AAU valabile pentru prima perioadă de angajament pentru a acoperi aceste emisii potențiale, iar Uniunea ar trebui să transfere statelor membre CER și ERU corespunzătoare valabile pentru prima perioadă de angajament din cadrul Protocolului de la Kyoto pe care le-a primit de la instalațiile staționare și operatorii de aeronave în schimbul certificatelor. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 11a din Directiva 2003/87/CE, instalațiile staționare și operatorii de aeronave pot oferi CER și ERU în schimbul unor certificate. CER și ERU care au făcut obiectul schimburilor și care erau valabile pentru prima perioadă de angajament din cadrul Protocolului de la Kyoto reprezintă în mod potențial emisii EU ETS în cea de a doua perioadă de angajament. Întrucât prin modificarea de la Doha se stabilesc limite privind reportarea de ERU și CER din prima perioadă de angajament din cadrul Protocolului de la Kyoto în cea de a doua, statele membre ar trebui să transfere Uniunii un număr corespunzător de AAU valabile pentru prima perioadă de angajament pentru a acoperi aceste emisii potențiale, iar Uniunea ar trebui să transfere statelor membre CER și ERU corespunzătoare valabile pentru prima perioadă de angajament din cadrul Protocolului de la Kyoto pe care le-a primit de la instalațiile staționare și operatorii de aeronave în schimbul certificatelor.

| (7) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 389/2013 al Comisiei (5) ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 389/2013 al Comisiei (5) ar trebui modificat în consecință.

| (8) | Prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare urgent, deoarece este necesar să se efectueze transferuri tranzitorii înainte de sfârșitul perioadei suplimentare stabilite pentru îndeplinirea angajamentelor din cadrul primei perioade de angajament a Protocolului de la Kyoto, perioadă suplimentară la care se face referire la articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013. |
| --- | --- |

(8)

Prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare urgent, deoarece este necesar să se efectueze transferuri tranzitorii înainte de sfârșitul perioadei suplimentare stabilite pentru îndeplinirea angajamentelor din cadrul primei perioade de angajament a Protocolului de la Kyoto, perioadă suplimentară la care se face referire la articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013.

| (9) | Prezentul regulament ar trebui să se aplice de la data intrării în vigoare a modificării de la Doha la Protocolul de la Kyoto, cu excepția părților referitoare la transferurile tranzitorii, |
| --- | --- |

(9)

Prezentul regulament ar trebui să se aplice de la data intrării în vigoare a modificării de la Doha la Protocolul de la Kyoto, cu excepția părților referitoare la transferurile tranzitorii,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) nr. 389/2013 se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduce următorul articol 73a:
  „Articolul 73a
  Transferul CER și ERU care au făcut obiectul schimburilor în cadrul EU ETS
  (1)   Administratorul central informează fiecare administrator național cu privire la numărul de CER și ERU valabile pentru prima perioadă de angajament transferate în temeiul articolului 60 din conturile de depozit pentru operatori și conturile de depozit pentru operatorii de aeronave administrate de respectivul stat membru. Administratorul central adaugă la numărul respectiv o parte din numărul de CER și ERU valabile pentru prima perioadă de angajament transferate, în temeiul articolului 60, din conturile de depozit pentru operatori și conturile de depozit pentru operatorii de aeronave administrate de statele membre fără registru PK în prima perioadă de angajament, proporțional cu limitele numerice ale statelor membre privind reportarea de CER și ERU din prima perioadă de angajament în cea de a doua.
  (2)   Înainte de sfârșitul perioadei suplimentare stabilite pentru îndeplinirea angajamentelor din cadrul primei perioade de angajament a Protocolului de la Kyoto menționate la articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, administratorul central transferă dinspre conturile de credit internaționale ale UE către fiecare registru PK național un anumit număr de CER și ERU valabile pentru prima perioadă de angajament care este egal cu numărul total stabilit în temeiul alineatului (1) din prezentul articol.
  (3)   Administratorul central se asigură că EUTL împiedică toate tranzacțiile de unități transferate în temeiul alineatului (1), cu excepția:






  (a) | anulării de unități în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013; |
| --- | --- | --- |

1.

Se introduce următorul articol 73a:

„Articolul 73a

Transferul CER și ERU care au făcut obiectul schimburilor în cadrul EU ETS

(1)   Administratorul central informează fiecare administrator național cu privire la numărul de CER și ERU valabile pentru prima perioadă de angajament transferate în temeiul articolului 60 din conturile de depozit pentru operatori și conturile de depozit pentru operatorii de aeronave administrate de respectivul stat membru. Administratorul central adaugă la numărul respectiv o parte din numărul de CER și ERU valabile pentru prima perioadă de angajament transferate, în temeiul articolului 60, din conturile de depozit pentru operatori și conturile de depozit pentru operatorii de aeronave administrate de statele membre fără registru PK în prima perioadă de angajament, proporțional cu limitele numerice ale statelor membre privind reportarea de CER și ERU din prima perioadă de angajament în cea de a doua.

(2)   Înainte de sfârșitul perioadei suplimentare stabilite pentru îndeplinirea angajamentelor din cadrul primei perioade de angajament a Protocolului de la Kyoto menționate la articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, administratorul central transferă dinspre conturile de credit internaționale ale UE către fiecare registru PK național un anumit număr de CER și ERU valabile pentru prima perioadă de angajament care este egal cu numărul total stabilit în temeiul alineatului (1) din prezentul articol.

(3)   Administratorul central se asigură că EUTL împiedică toate tranzacțiile de unități transferate în temeiul alineatului (1), cu excepția:

(a)

anulării de unități în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013;

| (b) | retragerii de unități în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013; |
| --- | --- |

(b)

retragerii de unități în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013;

| (c) | reportării de unități din prima perioadă de angajament în cea de a doua, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013; |
| --- | --- |

(c)

reportării de unități din prima perioadă de angajament în cea de a doua, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013;

| (d) | transferului de unități în cadrul unui registru PK. |
| --- | --- |

(d)

transferului de unități în cadrul unui registru PK.

(4)   Imediat după transferul efectuat în conformitate cu alineatul (2), fiecare administrator național transferă un anumit număr de AAU către un cont relevant de depozit al părții din registrul Uniunii egal cu numărul de credite restituite acelui stat membru în temeiul alineatului (2).”

| 2. | Se introduc următoarele articole 73b-73g:
  „Articolul 73b
  Emiterea și depozitarea de AAU
  (1)   Înainte de tranzacția de retragere efectuată în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6), administratorul central:






  (a) | emite un număr de AAU egal cu cantitatea atribuită Uniunii stabilită în conformitate cu Decizia (UE) 2015/1339 a Consiliului (7) în contul de AAU al UE din registrul Uniunii; |
| --- | --- | --- |

2.

Se introduc următoarele articole 73b-73g:

„Articolul 73b

Emiterea și depozitarea de AAU

(1)   Înainte de tranzacția de retragere efectuată în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6), administratorul central:

(a)

emite un număr de AAU egal cu cantitatea atribuită Uniunii stabilită în conformitate cu Decizia (UE) 2015/1339 a Consiliului (7) în contul de AAU al UE din registrul Uniunii;

| (b) | transferă imediat un număr de AAU egal cu numărul de certificate generale create în temeiul Deciziei 2010/634/UE a Comisiei (8) dinspre contul de AAU al UE către contul de depozit de AAU al ETS din registrul Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

transferă imediat un număr de AAU egal cu numărul de certificate generale create în temeiul Deciziei 2010/634/UE a Comisiei (8) dinspre contul de AAU al UE către contul de depozit de AAU al ETS din registrul Uniunii.

(2)   În termen de cel mult trei luni de la închiderea contului de conformitate cu ESD pentru anul 2020, în temeiul articolului 31, fiecare administrator național:

| (a) | emite un număr de AAU egal cu cantitatea atribuită statului membru vizat, stabilită în conformitate cu Decizia de ratificare, într-un cont de depozit al părții din registrul său PK; |
| --- | --- |

(a)

emite un număr de AAU egal cu cantitatea atribuită statului membru vizat, stabilită în conformitate cu Decizia de ratificare, într-un cont de depozit al părții din registrul său PK;

| (b) | transferă imediat, dinspre contul de depozit al părții către contul de depozit de AAU conform cu ESD din registrul său PK, un număr de AAU egal cu numărul total de AEA corespunzătoare alocării anuale de emisii pentru statul său membru pentru toți anii, în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Decizia nr. 406/2009/CE, astfel cum a fost determinat înainte de orice modificare adusă în temeiul articolului 27 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013. |
| --- | --- |

(b)

transferă imediat, dinspre contul de depozit al părții către contul de depozit de AAU conform cu ESD din registrul său PK, un număr de AAU egal cu numărul total de AEA corespunzătoare alocării anuale de emisii pentru statul său membru pentru toți anii, în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Decizia nr. 406/2009/CE, astfel cum a fost determinat înainte de orice modificare adusă în temeiul articolului 27 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013.

(3)   Înainte de finalizarea proceselor de compensare realizate în temeiul articolului 73f, administratorul central se asigură că EUTL împiedică toate tranzacțiile de AAU dinspre contul de depozit de AAU al ETS sau dinspre conturile de depozit de AAU conforme cu ESD, cu excepția:

| (a) | anulării sau transferului unui număr de AAU mai mic sau egal cu numărul de AEA transferate către contul de eliminare conform cu ESD în temeiul articolului 88 alineatul (2); |
| --- | --- |

(a)

anulării sau transferului unui număr de AAU mai mic sau egal cu numărul de AEA transferate către contul de eliminare conform cu ESD în temeiul articolului 88 alineatul (2);

| (b) | retragerii, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, a unui număr de AAU egal cu numărul de AEA transferate către contul de eliminare conform cu ESD în temeiul articolului 31 alineatul (4) din prezentul regulament, care corespunde cantității de emisii de GES înregistrate în contul de conformitate cu ESD în temeiul articolului 77 din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

retragerii, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, a unui număr de AAU egal cu numărul de AEA transferate către contul de eliminare conform cu ESD în temeiul articolului 31 alineatul (4) din prezentul regulament, care corespunde cantității de emisii de GES înregistrate în contul de conformitate cu ESD în temeiul articolului 77 din prezentul regulament;

| (c) | anulării sau transferului unui număr de AAU mai mic sau egal cu numărul de AEA transferate către contul de eliminare conform cu ESD în temeiul articolului 31 alineatul (4), care depășește cantitatea de emisii de GES înregistrate în contul de conformitate cu ESD în temeiul articolului 77; |
| --- | --- |

(c)

anulării sau transferului unui număr de AAU mai mic sau egal cu numărul de AEA transferate către contul de eliminare conform cu ESD în temeiul articolului 31 alineatul (4), care depășește cantitatea de emisii de GES înregistrate în contul de conformitate cu ESD în temeiul articolului 77;

| (d) | transferurilor necesare pentru procesele de compensare realizate în temeiul articolului 73f; |
| --- | --- |

(d)

transferurilor necesare pentru procesele de compensare realizate în temeiul articolului 73f;

| (e) | transformării în ERU a AAU, cu condiția ca un număr de AEA egal cu numărul de AAU urmând a fi transformate plus numărul de ERU necesare pentru a respecta prelevarea menționată la articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 să fi fost transferate către contul de eliminare conform cu ESD în temeiul articolului 31 alineatul (4) din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(e)

transformării în ERU a AAU, cu condiția ca un număr de AEA egal cu numărul de AAU urmând a fi transformate plus numărul de ERU necesare pentru a respecta prelevarea menționată la articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 să fi fost transferate către contul de eliminare conform cu ESD în temeiul articolului 31 alineatul (4) din prezentul regulament.

Articolul 73c

Transferul și utilizarea unităților

(1)   Administratorul central se asigură că EUTL împiedică tranzacțiile implicând CER, ERU, tCER și lCER care au fost utilizate în conformitate cu articolul 81, cu excepția:

| (a) | transferului de unități, în temeiul articolului 31 alineatul (3), dinspre contul de conformitate cu ESD din registrul Uniunii către registrul PK al statului membru vizat; |
| --- | --- |

(a)

transferului de unități, în temeiul articolului 31 alineatul (3), dinspre contul de conformitate cu ESD din registrul Uniunii către registrul PK al statului membru vizat;

| (b) | retragerii de unități în temeiul articolului 11 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013; |
| --- | --- |

(b)

retragerii de unități în temeiul articolului 11 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013;

| (c) | reportării de unități din prima perioadă de angajament în cea de a doua, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013. |
| --- | --- |

(c)

reportării de unități din prima perioadă de angajament în cea de a doua, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013.

(2)   La finalizarea procesului de reportare a unităților din prima perioadă de angajament în cea de a doua în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, administratorul central se asigură că EUTL împiedică utilizarea de CER, ERU, tCER sau lCER în temeiul articolului 81 din prezentul regulament, cu excepția cazului în care aceste unități sunt valabile pentru cea de a doua perioadă de angajament din cadrul Protocolului de la Kyoto.

Articolul 73d

Anularea unităților

(1)   După finalizarea procesului de reportare a unităților din prima perioadă de angajament în cea de a doua, realizat în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, administratorul central anulează toate CER și ERU rămase în contul de punere în rezervă a restituirilor pentru aviație (Aviation Surrender Set Aside Account).

(2)   După finalizarea procesului de reportare a unităților din prima perioadă de angajament în cea de a doua în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, administratorul central solicită administratorilor naționali să anuleze CER și ERU valabile pentru prima perioadă de angajament din cadrul Protocolului de la Kyoto deținute în conturile ETS pe care le administrează în registrul Uniunii sau să le anuleze.

Articolul 73e

Retragerea unităților

În măsura în care emisiile care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE depășesc cantitatea atribuită Uniunii stabilită în conformitate cu Decizia de ratificare, administratorul central retrage AAU din contul UE PPSR (rezerva de unități excedentare din perioada anterioară).

Articolul 73f

Reportarea în registrul Uniunii

Administratorul central reportează toate AAU din contul central de compensare din cadrul ETS și AAU transferate în temeiul articolului 73a alineatul (4) din prezentul regulament către contul UE PPSR instituit în temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013.

Articolul 73g

Procesele de compensare

(1)   În termen de șase luni de la închiderea contului de conformitate cu ESD pentru anul 2020 în conformitate cu articolul 31, administratorul central calculează o valoare de compensare pentru fiecare stat membru, scăzând transferurile nete de AEA din achizițiile nete de AEA dintre statele membre în perioada 2013-2020.

(2)   În cazul în care un stat membru are o valoare de compensare negativă în temeiul alineatului (1), administratorul național corespunzător transferă un număr de AAU egal cu valoarea de compensare dinspre contul de depozit de AAU conform cu ESD către contul central de compensare conform cu ESD.

(3)   În cazul în care un stat membru are o valoare de compensare pozitivă în temeiul alineatului (1) și după finalizarea tuturor transferurilor efectuate în temeiul alineatului (2), administratorul central transferă un număr de AAU egal cu valoarea de compensare către un cont de depozit al părții din statul membru în cauză.

(4)   Înainte de a efectua transferul menționat la alineatul (2) din prezentul articol, administratorul național corespunzător transferă mai întâi numărul de AAU necesare pentru a respecta prelevările aplicate primului transfer internațional de AAU în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013.

(6)  Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE (JO L 165, 18.6.2013, p. 13)."

(7)  Decizia (UE) 2015/1339 a Consiliului din 13 iulie 2015 privind adoptarea, în numele Uniunii Europene, a Amendamentului de la Doha la Protocolul de la Kyoto la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și îndeplinirea în comun a angajamentelor care decurg din acesta (JO L 207, 4.8.2015, p. 1)."

(8)  Decizia 2010/634/UE a Comisiei din 22 octombrie 2010 de ajustare a cantității de certificate care urmează să fie emise pentru întreaga UE pentru anul 2013 în temeiul schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii și de abrogare a Deciziei 2010/384/UE a Comisiei (JO L 279, 23.10.2010, p. 34).”"

| 3. | Anexa I se modifică conform dispozițiilor din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

Anexa I se modifică conform dispozițiilor din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Cu toate acestea, articolul 1 alineatele (2) și (3) se aplică de la data publicării de către Comisie în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a unei comunicări privind intrarea în vigoare a modificării de la Doha la Protocolul de la Kyoto.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 iulie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 165, 18.6.2013, p. 13.

1

(2)  Decizia (UE) 2015/1339 a Consiliului din 13 iulie 2015 privind adoptarea, în numele Uniunii Europene, a Amendamentului de la Doha la Protocolul de la Kyoto la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și îndeplinirea în comun a angajamentelor care decurg din acesta (JO L 207, 4.8.2015, p. 1).

2

(3)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

3

(4)  Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (JO L 140, 5.6.2009, p. 136).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 389/2013 al Comisiei din 2 mai 2013 de creare a registrului Uniunii în conformitate cu Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului și cu Deciziile nr. 280/2004/CE și nr. 406/2009/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 920/2010 și (UE) nr. 1193/2011 ale Comisiei (JO L 122, 3.5.2013, p. 1).

5

---

ANEXĂ

În anexa I la Regulamentul (UE) nr. 389/2013, la secțiunea V „Conturi PK în sistemul consolidat de registre europene” din tabelul I-I se adaugă următoarele rânduri:

| Denumirea tipului de cont | Titularul contului | Administratorul contului | Nr. conturilor de acest tip | Unități care nu sunt unități Kyoto | Unități Kyoto |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Certificate | AEA | AAU | CER | ERU | lCER/tCER, | RMU/ERU din RMU |
| Certificate generale | Certificate pentru aviație |
| V.   Conturi PK în sistemul consolidat de registre europene |
| „Contul de AAU al UE | UE | Administratorul central | 1 | Nu | Nu | Nu | Da | Nu | Nu | Nu | Nu |
| Cont de depozit de AAU conform cu ESD | Stat membru | Administratorul de registru PK | 1 per registru | Nu | Nu | Nu | Da | Nu | Nu | Nu | Nu |
| Contul de punere în rezervă a restituirilor pentru aviație | UE | Administratorul central | 1 | Nu | Nu | Nu | Da | Da | Da | Nu | Nu |
| Cont PPSR | Parte la Protocolul de la Kyoto | Administratorul registrului PK (în registrul Uniunii: administratorul central) | 1 per registru | Nu | Nu | Nu | Da | Nu | Nu | Nu | Nu |
| Cont central de compensare conform cu ESD | UE | Administratorul central | 1 | Nu | Nu | Nu | Da | Nu | Nu | Nu | Nu” |

Denumirea tipului de cont

Titularul contului

Administratorul contului

Nr. conturilor de acest tip

Unități care nu sunt unități Kyoto

Unități Kyoto

Certificate

AEA

AAU

CER

ERU

lCER/tCER,

RMU/ERU din RMU

Certificate generale

Certificate pentru aviație

Conturi PK în sistemul consolidat de registre europene

„Contul de AAU al UE

UE

Administratorul central

1

Nu

Nu

Nu

Da

Nu

Nu

Nu

Nu

Cont de depozit de AAU conform cu ESD

Stat membru

Administratorul de registru PK

1 per registru

Nu

Nu

Nu

Da

Nu

Nu

Nu

Nu

Contul de punere în rezervă a restituirilor pentru aviație

UE

Administratorul central

1

Nu

Nu

Nu

Da

Da

Da

Nu

Nu

Cont PPSR

Parte la Protocolul de la Kyoto

Administratorul registrului PK (în registrul Uniunii: administratorul central)

1 per registru

Nu

Nu

Nu

Da

Nu

Nu

Nu

Nu

Cont central de compensare conform cu ESD

UE

Administratorul central

1

Nu

Nu

Nu

Da

Nu

Nu

Nu

Nu”

---

| 15.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 268/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 268/7

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1845 AL COMISIEI

din 14 octombrie 2015

de fixare, pentru exercițiul contabil 2016 al FEGA, a ratelor dobânzii care urmează să fie aplicate pentru calcularea cheltuielilor de finanțare a măsurilor de intervenție constând în achiziționarea, depozitarea și comercializarea stocurilor

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (1), în special articolul 20 alineatele (1) și (4),

după consultarea Comitetului pentru fondurile agricole,

întrucât:

| (1) | Articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul delegat (UE) nr. 906/2014 al Comisiei (2) prevede că cheltuielile legate de costurile financiare suportate de statele membre pentru fondurile mobilizate în vederea achiziționării de produse trebuie fixate în conformitate cu metodele stabilite în anexa I la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul delegat (UE) nr. 906/2014 al Comisiei (2) prevede că cheltuielile legate de costurile financiare suportate de statele membre pentru fondurile mobilizate în vederea achiziționării de produse trebuie fixate în conformitate cu metodele stabilite în anexa I la regulamentul respectiv.

| (2) | Punctul I.1 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) nr. 906/2014 prevede că valoarea costurilor financiare respective se calculează pe baza unei rate uniforme a dobânzii pentru Uniune, fixată de Comisie la începutul fiecărui exercițiu contabil. Această rată a dobânzii corespunde mediei ratelor Euribor la termen, pe 3 luni și pe 12 luni, înregistrate în perioada de referință de șase luni care urmează să fie stabilită de către Comisie, care precedă notificarea din partea statelor membre prevăzută la punctul I.2 primul paragraf din anexa respectivă, cărora li se aplică o pondere de o treime și, respectiv, de două treimi. |
| --- | --- |

(2)

Punctul I.1 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) nr. 906/2014 prevede că valoarea costurilor financiare respective se calculează pe baza unei rate uniforme a dobânzii pentru Uniune, fixată de Comisie la începutul fiecărui exercițiu contabil. Această rată a dobânzii corespunde mediei ratelor Euribor la termen, pe 3 luni și pe 12 luni, înregistrate în perioada de referință de șase luni care urmează să fie stabilită de către Comisie, care precedă notificarea din partea statelor membre prevăzută la punctul I.2 primul paragraf din anexa respectivă, cărora li se aplică o pondere de o treime și, respectiv, de două treimi.

| (3) | De asemenea, în conformitate cu punctul I.2 al doilea paragraf din anexa I la Regulamentul delegat (UE) nr. 906/2014, în absența notificării din partea unui stat membru, sub forma și până la termenul limită menționate la primul paragraf al punctului respectiv, rata dobânzii suportate de statul membru în cauză este considerată a fi de 0 %. Dacă un stat membru declară că nu a suportat nicio cheltuială cu dobânzile pentru că nu a avut produse agricole plasate în depozitare publică în cursul perioadei de referință, Comisia fixează respectiva rată a dobânzii în conformitate cu cel de al treilea paragraf al punctului respectiv. |
| --- | --- |

(3)

De asemenea, în conformitate cu punctul I.2 al doilea paragraf din anexa I la Regulamentul delegat (UE) nr. 906/2014, în absența notificării din partea unui stat membru, sub forma și până la termenul limită menționate la primul paragraf al punctului respectiv, rata dobânzii suportate de statul membru în cauză este considerată a fi de 0 %. Dacă un stat membru declară că nu a suportat nicio cheltuială cu dobânzile pentru că nu a avut produse agricole plasate în depozitare publică în cursul perioadei de referință, Comisia fixează respectiva rată a dobânzii în conformitate cu cel de al treilea paragraf al punctului respectiv.

| (4) | În conformitate cu punctul I.3 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) nr. 906/2014, rata dobânzii determinată pe baza punctului I.2 din anexa respectivă trebuie să fie comparată cu rata uniformă a dobânzii stabilită pe baza punctului I.1 din anexa respectivă. Rata dobânzii aplicabilă fiecărui stat membru este cea mai redusă dintre aceste două rate ale dobânzii. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu punctul I.3 din anexa I la Regulamentul delegat (UE) nr. 906/2014, rata dobânzii determinată pe baza punctului I.2 din anexa respectivă trebuie să fie comparată cu rata uniformă a dobânzii stabilită pe baza punctului I.1 din anexa respectivă. Rata dobânzii aplicabilă fiecărui stat membru este cea mai redusă dintre aceste două rate ale dobânzii.

| (5) | Având în vedere că nu existau produse agricole în depozitare publică în cursul perioadei de referință de șase luni stabilită din ianuarie până în iunie 2015 și pe care Comisia o consideră reprezentativă în ceea ce privește operațiunile de depozitare publică, statelor membre nu li s-a solicitat să facă notificările prevăzute la punctul I.2 primul paragraf din anexa I la Regulamentul delegat (UE) nr. 906/2014. |
| --- | --- |

(5)

Având în vedere că nu existau produse agricole în depozitare publică în cursul perioadei de referință de șase luni stabilită din ianuarie până în iunie 2015 și pe care Comisia o consideră reprezentativă în ceea ce privește operațiunile de depozitare publică, statelor membre nu li s-a solicitat să facă notificările prevăzute la punctul I.2 primul paragraf din anexa I la Regulamentul delegat (UE) nr. 906/2014.

| (6) | Ratele dobânzilor aplicabile pentru exercițiul contabil 2016 al FEGA ar trebui fixate ținând seama de toți acești factori, |
| --- | --- |

(6)

Ratele dobânzilor aplicabile pentru exercițiul contabil 2016 al FEGA ar trebui fixate ținând seama de toți acești factori,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru cheltuielile aferente costurilor financiare suportate de statele membre pentru mobilizarea fondurilor destinate achiziționării de produse imputabile exercițiului contabil 2016 al Fondului european de garantare agricolă (FEGA), ratele dobânzii prevăzute în anexa I la Regulamentul delegat (UE) nr. 906/2014 în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) din regulamentul respectiv sunt egale cu rata uniformă a dobânzii fixată la 0,1 %.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 octombrie 2015.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 octombrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 549.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) nr. 906/2014 al Comisiei din 11 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cheltuielile aferente intervenției publice (JO L 255, 28.8.2014, p. 1).

2

---

| 15.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 268/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 268/9

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1846 AL COMISIEI

din 14 octombrie 2015

de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsuri în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 703/2009 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă pentru importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”). |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 703/2009 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă pentru importurile de sârmă laminată originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „China”).

| (2) | Măsurile impuse au luat forma unei taxe ad valorem cu rata reziduală stabilită la 24 %, în timp ce un grup de societăți (Valin Group) au beneficiat de un nivel individual al taxei de 7,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Măsurile impuse au luat forma unei taxe ad valorem cu rata reziduală stabilită la 24 %, în timp ce un grup de societăți (Valin Group) au beneficiat de un nivel individual al taxei de 7,9 %.

2.   Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (3) | În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(3)

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (3) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (4) | Cererea a fost depusă la data de 29 aprilie 2014 de către Asociația Europeană a Oțelului (denumită în continuare „Eurofer” sau „solicitantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală de sârmă laminată din Uniune. |
| --- | --- |

(4)

Cererea a fost depusă la data de 29 aprilie 2014 de către Asociația Europeană a Oțelului (denumită în continuare „Eurofer” sau „solicitantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală de sârmă laminată din Uniune.

| (5) | Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(5)

Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce, probabil, la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.

3.   Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor

| (6) | Stabilind, în urma consultării comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 2 august 2014, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

Stabilind, în urma consultării comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 2 august 2014, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

4.   Ancheta

4.1.   Perioadele relevante care au făcut obiectul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor

| (7) | Ancheta privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului a acoperit perioada 1 iulie 2013-30 iunie 2014 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(7)

Ancheta privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului a acoperit perioada 1 iulie 2013-30 iunie 2014 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau reapariției prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

4.2.   Părțile vizate de anchetă și eșantionarea

| (8) | Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii-exportatori și importatorii cunoscuți a fi interesați, precum și reprezentanții țării exportatoare vizate cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a informat în mod oficial solicitantul, producătorii-exportatori și importatorii cunoscuți a fi interesați, precum și reprezentanții țării exportatoare vizate cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.

| (9) | Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. O parte interesată a solicitat serviciilor Comisiei o audiere, care a avut loc la 20 martie 2015. |
| --- | --- |

(9)

Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere. O parte interesată a solicitat serviciilor Comisiei o audiere, care a avut loc la 20 martie 2015.

| (10) | Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori chinezi și de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(10)

Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori chinezi și de importatori neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a avut în vedere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

| (11) | Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion reprezentativ, s-a cerut producătorilor-exportatori chinezi și importatorilor neafiliați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion reprezentativ, s-a cerut producătorilor-exportatori chinezi și importatorilor neafiliați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.

| (12) | În total, au fost contactați 45 de producători-exportatori chinezi cunoscuți, însă niciunul dintre aceștia nu a reacționat și nu a răspuns la formularul de eșantionare. Prin urmare, nu s-a aplicat eșantionarea. |
| --- | --- |

(12)

În total, au fost contactați 45 de producători-exportatori chinezi cunoscuți, însă niciunul dintre aceștia nu a reacționat și nu a răspuns la formularul de eșantionare. Prin urmare, nu s-a aplicat eșantionarea.

| (13) | Având în vedere lipsa de cooperare, Comisia a informat autoritățile chineze că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, ar putea fi utilizate cele mai bune informații disponibile. Comisia nu a primit din partea autorităților chineze niciun comentariu și nicio cerere de intervenție a consilierului-auditor. |
| --- | --- |

(13)

Având în vedere lipsa de cooperare, Comisia a informat autoritățile chineze că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, ar putea fi utilizate cele mai bune informații disponibile. Comisia nu a primit din partea autorităților chineze niciun comentariu și nicio cerere de intervenție a consilierului-auditor.

| (14) | În total, au fost contactați 9 importatori neafiliați cunoscuți. Niciunul nu a reacționat și nu a răspuns la formularul de eșantionare. |
| --- | --- |

(14)

În total, au fost contactați 9 importatori neafiliați cunoscuți. Niciunul nu a reacționat și nu a răspuns la formularul de eșantionare.

| (15) | În faza preliminară a anchetei, Comisia a beneficiat de cooperarea a 28 de producători/grupuri de producători din Uniune care reprezentau aproximativ 70 % din producția de sârmă laminată din Uniune în perioada anchetei de reexaminare. Având în vedere numărul mare de producători cooperanți, Comisia a recurs la eșantionare. Comisia a selectat un eșantion pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție care putea face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil și având în vedere, de asemenea, răspândirea geografică și o acoperire suficientă a diverselor tipuri de produse. Eșantionul selectat era format inițial din șase societăți și reprezenta 44,2 % din producția destinată pieței libere. |
| --- | --- |

(15)

În faza preliminară a anchetei, Comisia a beneficiat de cooperarea a 28 de producători/grupuri de producători din Uniune care reprezentau aproximativ 70 % din producția de sârmă laminată din Uniune în perioada anchetei de reexaminare. Având în vedere numărul mare de producători cooperanți, Comisia a recurs la eșantionare. Comisia a selectat un eșantion pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție care putea face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil și având în vedere, de asemenea, răspândirea geografică și o acoperire suficientă a diverselor tipuri de produse. Eșantionul selectat era format inițial din șase societăți și reprezenta 44,2 % din producția destinată pieței libere.

4.3.   Chestionarele și verificarea

| (16) | Au fost trimise chestionare către 6 producători din Uniune incluși în eșantion și către 2 producători din potențiale țări analoge, care au fost de acord să coopereze. |
| --- | --- |

(16)

Au fost trimise chestionare către 6 producători din Uniune incluși în eșantion și către 2 producători din potențiale țări analoge, care au fost de acord să coopereze.

| (17) | S-au primit răspunsuri la chestionare de la cei 6 producători din Uniune incluși în eșantion și de la cei 2 producători din potențiale țări analoge. |
| --- | --- |

(17)

S-au primit răspunsuri la chestionare de la cei 6 producători din Uniune incluși în eșantion și de la cei 2 producători din potențiale țări analoge.

| (18) | S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | producători din Uniune:






  — | ArcelorMittal Hamburg GmbH, Germania; |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

producători din Uniune:

—

ArcelorMittal Hamburg GmbH, Germania;

| — | Global Steel Wire SA, Spania; |
| --- | --- |

—

Global Steel Wire SA, Spania;

| — | Moravia Steel AS, Republica Cehă; |
| --- | --- |

—

Moravia Steel AS, Republica Cehă;

| — | RIVA Acier SA, Franța; |
| --- | --- |

—

RIVA Acier SA, Franța;

| — | Saarstahl AG, Germania; |
| --- | --- |

—

Saarstahl AG, Germania;

| — | Tata Steel UK Ltd, Regatul Unit; |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd, Regatul Unit;

| (b) | producător din țara analogă:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Turcia. |
| --- | --- | --- |

(b)

producător din țara analogă:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Turcia.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (19) | Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu produsul vizat de ancheta inițială, și anume bare și tije, laminate la cald, rulate în spire nearanjate, din fier, oțeluri nealiate sau oțeluri aliate altele decât oțeluri inoxidabile (denumit în continuare „sârmă laminată” sau „produsul în cauză”), originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NC 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 și 7227 90 95. |
| --- | --- |

(19)

Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu produsul vizat de ancheta inițială, și anume bare și tije, laminate la cald, rulate în spire nearanjate, din fier, oțeluri nealiate sau oțeluri aliate altele decât oțeluri inoxidabile (denumit în continuare „sârmă laminată” sau „produsul în cauză”), originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NC 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 și 7227 90 95.

2.   Produsul similar

| (20) | Ancheta de reexaminare a confirmat, la fel ca ancheta inițială, faptul că produsul în cauză și sârma laminată fabricată și vândută pe piața internă a Chinei, sârma laminată fabricată și vândută de industria din Uniune pe piața Uniunii și sârma laminată fabricată și vândută în țara analogă (Turcia) au aceleași proprietăți fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază. În consecință, aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(20)

Ancheta de reexaminare a confirmat, la fel ca ancheta inițială, faptul că produsul în cauză și sârma laminată fabricată și vândută pe piața internă a Chinei, sârma laminată fabricată și vândută de industria din Uniune pe piața Uniunii și sârma laminată fabricată și vândută în țara analogă (Turcia) au aceleași proprietăți fizice, tehnice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază. În consecință, aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

| (21) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la o continuare sau o reapariție a dumpingului din partea Chinei. |
| --- | --- |

(21)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la o continuare sau o reapariție a dumpingului din partea Chinei.

1.   Observații preliminare

| (22) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 12, niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu s-a oferit să coopereze și, prin urmare, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, constatările au trebuit să se bazeze pe cele mai bune date disponibile, în special, pe informațiile din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și pe statistici, și anume Eurostat și baza de date privind exporturile chineze. |
| --- | --- |

(22)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 12, niciunul dintre producătorii-exportatori chinezi nu s-a oferit să coopereze și, prin urmare, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, constatările au trebuit să se bazeze pe cele mai bune date disponibile, în special, pe informațiile din cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și pe statistici, și anume Eurostat și baza de date privind exporturile chineze.

2.   Dumping în perioada anchetei de reexaminare

(a)   Țară analogă

| (23) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața internă sau pe baza valorii construite dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”). |
| --- | --- |

(23)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața internă sau pe baza valorii construite dintr-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”).

| (24) | În ancheta inițială, Turcia a fost utilizată ca țară analogă în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește China. Pe baza informațiilor din cererea de reexaminare, Comisia a informat părțile interesate, prin avizul de deschidere, că intenționează să utilizeze Brazilia ca țară analogă și a invitat părțile să își prezinte observațiile. De asemenea, în avizul de deschidere s-a mai precizat că vor fi examinate și alte țări, în special Turcia, Elveția, Norvegia și Japonia. Nu au fost primite observații din partea părților interesate. |
| --- | --- |

(24)

În ancheta inițială, Turcia a fost utilizată ca țară analogă în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește China. Pe baza informațiilor din cererea de reexaminare, Comisia a informat părțile interesate, prin avizul de deschidere, că intenționează să utilizeze Brazilia ca țară analogă și a invitat părțile să își prezinte observațiile. De asemenea, în avizul de deschidere s-a mai precizat că vor fi examinate și alte țări, în special Turcia, Elveția, Norvegia și Japonia. Nu au fost primite observații din partea părților interesate.

| (25) | Pe lângă Brazilia, Comisia i-a contactat pe toți producătorii de sârmă laminată cunoscuți sau potențiali din Turcia, Elveția, Norvegia și Japonia (țări cu importuri semnificative de sârmă laminată în Uniune, care sugerează o producție semnificativă) și SUA (o țară cu o industrie și o piață internă mari). |
| --- | --- |

(25)

Pe lângă Brazilia, Comisia i-a contactat pe toți producătorii de sârmă laminată cunoscuți sau potențiali din Turcia, Elveția, Norvegia și Japonia (țări cu importuri semnificative de sârmă laminată în Uniune, care sugerează o producție semnificativă) și SUA (o țară cu o industrie și o piață internă mari).

| (26) | În final, doi producători de sârmă laminată au fost de acord să coopereze în cadrul anchetei și au furnizat un răspuns la chestionarul destinat țărilor analoge, și anume Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S din Turcia și ArcelorMittal Brasil din Brazilia. |
| --- | --- |

(26)

În final, doi producători de sârmă laminată au fost de acord să coopereze în cadrul anchetei și au furnizat un răspuns la chestionarul destinat țărilor analoge, și anume Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S din Turcia și ArcelorMittal Brasil din Brazilia.

| (27) | Atunci când s-a decis cu privire la cea mai adecvată țară analogă pentru ancheta actuală, s-au luat în considerare o serie de factori, în special dimensiunea pieței interne din țara analogă cu un nivel de concurență satisfăcător pentru produsul similar; reprezentativitatea vânzărilor interne (cantitate și profitabilitate) ale producătorilor cooperanți; dimensiunea și gama de produse oferită de producătorii cooperanți și comparabilitatea produselor și a metodei lor de producție în raport cu produsele din China. |
| --- | --- |

(27)

Atunci când s-a decis cu privire la cea mai adecvată țară analogă pentru ancheta actuală, s-au luat în considerare o serie de factori, în special dimensiunea pieței interne din țara analogă cu un nivel de concurență satisfăcător pentru produsul similar; reprezentativitatea vânzărilor interne (cantitate și profitabilitate) ale producătorilor cooperanți; dimensiunea și gama de produse oferită de producătorii cooperanți și comparabilitatea produselor și a metodei lor de producție în raport cu produsele din China.

| (28) | Având în vedere faptul că Turcia și producătorul-exportator cooperant din Turcia au satisfăcut toate criteriile majore pentru o țară analogă adecvată/un producător dintr-o țară analogă adecvată, s-a decis să se utilizeze Turcia ca țară analogă. |
| --- | --- |

(28)

Având în vedere faptul că Turcia și producătorul-exportator cooperant din Turcia au satisfăcut toate criteriile majore pentru o țară analogă adecvată/un producător dintr-o țară analogă adecvată, s-a decis să se utilizeze Turcia ca țară analogă.

(b)   Valoarea normală

| (29) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți, efectuate în perioada anchetei de reexaminare de producătorul cooperant din țara analogă, a fost reprezentativ în comparație cu volumul total al exporturilor către Uniune, și anume dacă volumul total al vânzărilor interne respective reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului similar către Uniune, efectuate de producătorul cooperant din țara analogă. |
| --- | --- |

(29)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți, efectuate în perioada anchetei de reexaminare de producătorul cooperant din țara analogă, a fost reprezentativ în comparație cu volumul total al exporturilor către Uniune, și anume dacă volumul total al vânzărilor interne respective reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului similar către Uniune, efectuate de producătorul cooperant din țara analogă.

| (30) | S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul unor operațiuni comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care au fost profitabile în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(30)

S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul unor operațiuni comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care au fost profitabile în perioada anchetei de reexaminare.

| (31) | Deoarece s-a constatat că toate vânzările pe piața internă au fost realizate în cantități suficiente și în cursul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real și a fost calculată ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor pe piața internă în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(31)

Deoarece s-a constatat că toate vânzările pe piața internă au fost realizate în cantități suficiente și în cursul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real și a fost calculată ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor pe piața internă în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

(c)   Prețul de export

| (32) | Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi și, pe cale de consecință, lipsa unor informații specifice cu privire la prețurile din China, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Au fost utilizate sursele statistice disponibile, și anume Eurostat. |
| --- | --- |

(32)

Având în vedere lipsa de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi și, pe cale de consecință, lipsa unor informații specifice cu privire la prețurile din China, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Au fost utilizate sursele statistice disponibile, și anume Eurostat.

| (33) | Conform Eurostat, în perioada anchetei de reexaminare s-au importat din Republica Populară Chineză în Uniune doar 696 de tone de sârmă laminată, ceea ce reprezintă 0,04 % din totalul importurilor. Această cantitate este neglijabilă în raport cu consumul total la nivelul Uniunii (17,8 milioane de tone). |
| --- | --- |

(33)

Conform Eurostat, în perioada anchetei de reexaminare s-au importat din Republica Populară Chineză în Uniune doar 696 de tone de sârmă laminată, ceea ce reprezintă 0,04 % din totalul importurilor. Această cantitate este neglijabilă în raport cu consumul total la nivelul Uniunii (17,8 milioane de tone).

(d)   Comparație și ajustări

| (34) | Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică. Pentru a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În scopul exprimării prețului de export la nivelul franco fabrică, Comisia a ajustat prețul CIF furnizat de Eurostat, ținând seama de costurile de transport și de asigurare, pe baza informațiilor din plângere. Prețurile interne au fost ajustate ținând seama de costurile de transport, de asigurare și de manipulare, precum și de costurile de credit, pe baza datelor obținute de la producătorul din țara analogă. |
| --- | --- |

(34)

Comisia a comparat valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică. Pentru a asigura o comparație echitabilă, Comisia a ajustat valoarea normală și/sau prețul de export pentru a ține seama de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În scopul exprimării prețului de export la nivelul franco fabrică, Comisia a ajustat prețul CIF furnizat de Eurostat, ținând seama de costurile de transport și de asigurare, pe baza informațiilor din plângere. Prețurile interne au fost ajustate ținând seama de costurile de transport, de asigurare și de manipulare, precum și de costurile de credit, pe baza datelor obținute de la producătorul din țara analogă.

(e)   Marjă de dumping

| (35) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat. Compararea prețurilor de export medii furnizate de Eurostat cu valoarea normală din țara analogă nu a pus în evidență existența unui dumping. |
| --- | --- |

(35)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat. Compararea prețurilor de export medii furnizate de Eurostat cu valoarea normală din țara analogă nu a pus în evidență existența unui dumping.

| (36) | În același timp, trebuie subliniat faptul că, astfel cum s-a menționat în considerentul 33, volumul importurilor produsului în cauză a fost foarte scăzut în perioada anchetei de reexaminare. S-a observat de asemenea că, pentru majoritatea codurilor NC, prețurile au fluctuat puternic, în unele cazuri cu un raport de până la 30 de ori pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceste fluctuații sunt dificil de explicat prin existența unor forțe „normale” ale pieței și, cel mai probabil, sunt rezultatul unor vânzări în cantități reduse. |
| --- | --- |

(36)

În același timp, trebuie subliniat faptul că, astfel cum s-a menționat în considerentul 33, volumul importurilor produsului în cauză a fost foarte scăzut în perioada anchetei de reexaminare. S-a observat de asemenea că, pentru majoritatea codurilor NC, prețurile au fluctuat puternic, în unele cazuri cu un raport de până la 30 de ori pe parcursul perioadei luate în considerare. Aceste fluctuații sunt dificil de explicat prin existența unor forțe „normale” ale pieței și, cel mai probabil, sunt rezultatul unor vânzări în cantități reduse.

| (37) | În plus, din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi, nu au fost disponibile informații cu privire la gama de produse din cadrul exporturilor chineze și, prin urmare, comparația cu valoarea normală din țara analogă s-a putut efectua numai pe bază agregată. |
| --- | --- |

(37)

În plus, din cauza lipsei de cooperare din partea exportatorilor chinezi, nu au fost disponibile informații cu privire la gama de produse din cadrul exporturilor chineze și, prin urmare, comparația cu valoarea normală din țara analogă s-a putut efectua numai pe bază agregată.

| (38) | Prin urmare, constatarea privind inexistența dumpingului în perioada anchetei de reexaminare este considerată a fi irelevantă din cauza efectului combinat al cantităților importate reduse, al fluctuației neregulate a prețurilor, precum și al absenței informațiilor privind gama de produse importate. |
| --- | --- |

(38)

Prin urmare, constatarea privind inexistența dumpingului în perioada anchetei de reexaminare este considerată a fi irelevantă din cauza efectului combinat al cantităților importate reduse, al fluctuației neregulate a prețurilor, precum și al absenței informațiilor privind gama de produse importate.

3.   Dovezi privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (39) | Având în vedere cele menționate în considerentele 35-38 de mai sus, Comisia a analizat în continuare dacă există elemente de probă privind probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a Chinei, comportamentul exportatorilor chinezi pe alte piețe și atractivitatea pieței Uniunii. |
| --- | --- |

(39)

Având în vedere cele menționate în considerentele 35-38 de mai sus, Comisia a analizat în continuare dacă există elemente de probă privind probabilitatea reapariției dumpingului în cazul expirării măsurilor. În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a Chinei, comportamentul exportatorilor chinezi pe alte piețe și atractivitatea pieței Uniunii.

3.1.   Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată a Chinei

| (40) | Pe baza informațiilor furnizate de Asociația Mondială a Oțelului (5), producția totală de sârmă laminată a Chinei a înregistrat o puternică tendință ascendentă în cursul ultimilor zece ani și a culminat cu peste 150 de milioane (6) de tone produse în 2013. |
| --- | --- |

(40)

Pe baza informațiilor furnizate de Asociația Mondială a Oțelului (5), producția totală de sârmă laminată a Chinei a înregistrat o puternică tendință ascendentă în cursul ultimilor zece ani și a culminat cu peste 150 de milioane (6) de tone produse în 2013.

| (41) | Cu alte cuvinte, China este responsabilă de 77 % din producția mondială de sârmă laminată, ceea ce înseamnă că această țară poate influența puternic condițiile pieței prin deciziile sale de vânzare. Este important să se sublinieze faptul că producția sa anuală depășește cu mai mult de șapte ori producția totală a Uniunii. În plus, creșterea globală a producției de sârmă laminată din China începând din 2011 (26 de milioane de tone) depășește ea singură consumul total al Uniunii, estimat la 17 milioane de tone. |
| --- | --- |

(41)

Cu alte cuvinte, China este responsabilă de 77 % din producția mondială de sârmă laminată, ceea ce înseamnă că această țară poate influența puternic condițiile pieței prin deciziile sale de vânzare. Este important să se sublinieze faptul că producția sa anuală depășește cu mai mult de șapte ori producția totală a Uniunii. În plus, creșterea globală a producției de sârmă laminată din China începând din 2011 (26 de milioane de tone) depășește ea singură consumul total al Uniunii, estimat la 17 milioane de tone.

| (42) | Conform cererii de reexaminare, capacitatea neutilizată din China este estimată la aproximativ 50 de milioane de tone. Din cauza lipsei de cooperare a Chinei, a fost dificil să se obțină informații suplimentare cu privire la acest aspect. Cu toate acestea, având în vedere nivelurile ridicate ale producției, menționate în considerentele 40 și 41, comparativ cu cifrele la nivel european și mondial, China ar putea cu ușurință să provoace denaturări serioase ale piețelor prin deciziile sale de a efectua vânzări, chiar fără a recurge la capacitatea sa neutilizată. |
| --- | --- |

(42)

Conform cererii de reexaminare, capacitatea neutilizată din China este estimată la aproximativ 50 de milioane de tone. Din cauza lipsei de cooperare a Chinei, a fost dificil să se obțină informații suplimentare cu privire la acest aspect. Cu toate acestea, având în vedere nivelurile ridicate ale producției, menționate în considerentele 40 și 41, comparativ cu cifrele la nivel european și mondial, China ar putea cu ușurință să provoace denaturări serioase ale piețelor prin deciziile sale de a efectua vânzări, chiar fără a recurge la capacitatea sa neutilizată.

3.2.   Vânzări ale Chinei către țări terțe

| (43) | Conform bazei de date privind exporturile chineze, în perioada anchetei de reexaminare China a exportat în întreaga lume peste 9 milioane de tone de sârmă laminată, ceea ce reprezintă peste 50 % din consumul total al Uniunii din perioada respectivă. Tabelul de mai jos rezumă cifrele exporturilor din China către cele mai importante șase țări din punctul de vedere al volumului și către Turcia, țara analogă; aceste țări au reprezentat peste 53 % din totalul exporturilor chineze din perioada anchetei de reexaminare.

  Tabelul 1


  Exporturile de sârmă laminată din China către alte țări (volum și preț, în EUR)












  Țară | Volum 2012 | Preț mediu 2012 | Volum 2013 | Preț mediu 2013 | Volum PAR | Preț mediu PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Thailanda | 756 919 | 484 | 1 009 662 | 423 | 1 152 561 | 394 |
| Coreea de Sud | 1 153 833 | 498 | 1 109 207 | 430 | 1 134 587 | 404 |
| Vietnam | 390 995 | 483 | 684 193 | 418 | 774 175 | 389 |
| Indonezia | 381 893 | 487 | 554 034 | 432 | 615 982 | 401 |
| Statele Unite | 301 523 | 458 | 628 111 | 408 | 588 047 | 391 |
| Malaysia | 333 185 | 488 | 447 220 | 433 | 469 895 | 405 |
| Turcia | 2 937 | 645 | 6 931 | 477 | 30 717 | 392 |
| Total exporturi China | 5 539 649 | | 7 943 297 | | 9 073 220 | |
| Sursa: Baza de date privind exporturile din China. |

(43)

Conform bazei de date privind exporturile chineze, în perioada anchetei de reexaminare China a exportat în întreaga lume peste 9 milioane de tone de sârmă laminată, ceea ce reprezintă peste 50 % din consumul total al Uniunii din perioada respectivă. Tabelul de mai jos rezumă cifrele exporturilor din China către cele mai importante șase țări din punctul de vedere al volumului și către Turcia, țara analogă; aceste țări au reprezentat peste 53 % din totalul exporturilor chineze din perioada anchetei de reexaminare.

Tabelul 1

Exporturile de sârmă laminată din China către alte țări (volum și preț, în EUR)

Țară

Volum 2012

Preț mediu 2012

Volum 2013

Preț mediu 2013

Volum PAR

Preț mediu PAR

Thailanda

756 919

484

1 009 662

423

1 152 561

394

Coreea de Sud

1 153 833

498

1 109 207

430

1 134 587

404

Vietnam

390 995

483

684 193

418

774 175

389

Indonezia

381 893

487

554 034

432

615 982

401

Statele Unite

301 523

458

628 111

408

588 047

391

Malaysia

333 185

488

447 220

433

469 895

405

Turcia

2 937

645

6 931

477

30 717

392

Total exporturi China

5 539 649

7 943 297

9 073 220

Sursa: Baza de date privind exporturile din China.

| (44) | Prețul mediu de export constatat în perioada anchetei de reexaminare (PAR) pentru fiecare dintre țările menționate mai sus a fost semnificativ mai mic decât valoarea normală. Prin urmare, marjele de dumping stabilite în ceea ce privește prețurile medii ale vânzărilor Chinei (după cum se arată în tabelul de mai sus) către țări terțe s-au situat între 14 % și 24 % (7). |
| --- | --- |

(44)

Prețul mediu de export constatat în perioada anchetei de reexaminare (PAR) pentru fiecare dintre țările menționate mai sus a fost semnificativ mai mic decât valoarea normală. Prin urmare, marjele de dumping stabilite în ceea ce privește prețurile medii ale vânzărilor Chinei (după cum se arată în tabelul de mai sus) către țări terțe s-au situat între 14 % și 24 % (7).

| (45) | Cifrele arată, de asemenea, că exporturile Chinei prezintă o tendință de creștere a volumelor, combinată cu o tendință de scădere a prețurilor. De fapt, statisticile disponibile indică faptul că prețurile au continuat să scadă după perioada anchetei de reexaminare. O serie de țări afectate au perceput aceste tendințe drept o amenințare la adresa propriei industrii și au introdus măsuri de protecție (printre altele, Malaysia și Indonezia și, mai recent, după perioada anchetei de reexaminare, Turcia (8), SUA și Pakistan). |
| --- | --- |

(45)

Cifrele arată, de asemenea, că exporturile Chinei prezintă o tendință de creștere a volumelor, combinată cu o tendință de scădere a prețurilor. De fapt, statisticile disponibile indică faptul că prețurile au continuat să scadă după perioada anchetei de reexaminare. O serie de țări afectate au perceput aceste tendințe drept o amenințare la adresa propriei industrii și au introdus măsuri de protecție (printre altele, Malaysia și Indonezia și, mai recent, după perioada anchetei de reexaminare, Turcia (8), SUA și Pakistan).

| (46) | În fine, ultimele comunicate de presă (9) sugerează că piața internă din China și, în special, sectorul construcțiilor (10) este în scădere. Prin urmare, posibilitățile de vânzare ale Chinei se reduc: principalele sale piețe de export se închid, iar vânzările de pe piața internă sunt în scădere. Prin urmare, dacă se permite expirarea măsurilor din Uniune, există o probabilitate mare ca China să direcționeze imediat către piața Uniunii mari volume de vânzări la prețuri scăzute (de dumping). |
| --- | --- |

(46)

În fine, ultimele comunicate de presă (9) sugerează că piața internă din China și, în special, sectorul construcțiilor (10) este în scădere. Prin urmare, posibilitățile de vânzare ale Chinei se reduc: principalele sale piețe de export se închid, iar vânzările de pe piața internă sunt în scădere. Prin urmare, dacă se permite expirarea măsurilor din Uniune, există o probabilitate mare ca China să direcționeze imediat către piața Uniunii mari volume de vânzări la prețuri scăzute (de dumping).

3.3.   Atractivitatea pieței Uniunii

| (47) | Având în vedere nivelul ridicat al prețurilor de pe piața Uniunii comparativ cu prețurile de vânzare ale Chinei observate în alte țări terțe, după cum se indică în tabelul 1, piața Uniunii este considerată atractivă pentru producătorii chinezi. Existența măsurilor de protecție pe multe piețe de export sporește și mai mult atractivitatea pieței Uniunii. Astfel, este de așteptat în mod rezonabil ca, în cazul abrogării măsurilor, exporturile din China pe piața Uniunii să se reia în cantități considerabile. Trebuie reamintit faptul că, înainte de instituirea măsurilor inițiale, în 2008, volumul vânzărilor Chinei pe piața Uniunii se ridica la 1,1 milioane de tone, față de 700 de tone în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(47)

Având în vedere nivelul ridicat al prețurilor de pe piața Uniunii comparativ cu prețurile de vânzare ale Chinei observate în alte țări terțe, după cum se indică în tabelul 1, piața Uniunii este considerată atractivă pentru producătorii chinezi. Existența măsurilor de protecție pe multe piețe de export sporește și mai mult atractivitatea pieței Uniunii. Astfel, este de așteptat în mod rezonabil ca, în cazul abrogării măsurilor, exporturile din China pe piața Uniunii să se reia în cantități considerabile. Trebuie reamintit faptul că, înainte de instituirea măsurilor inițiale, în 2008, volumul vânzărilor Chinei pe piața Uniunii se ridica la 1,1 milioane de tone, față de 700 de tone în perioada anchetei de reexaminare.

3.4.   Concluzie privind probabilitatea reapariției dumpingului

| (48) | Având în vedere nivelul imens al producției de sârmă laminată din China și dumpingul practicat în relația cu țări terțe, precum și atractivitatea pieței Uniunii, astfel cum s-a arătat mai sus, este foarte probabil ca abrogarea măsurilor antidumping să conducă la reapariția imediată a dumpingului în vânzările Chinei către Uniune. |
| --- | --- |

(48)

Având în vedere nivelul imens al producției de sârmă laminată din China și dumpingul practicat în relația cu țări terțe, precum și atractivitatea pieței Uniunii, astfel cum s-a arătat mai sus, este foarte probabil ca abrogarea măsurilor antidumping să conducă la reapariția imediată a dumpingului în vânzările Chinei către Uniune.

D.   DEFINIREA INDUSTRIEI DIN UNIUNE

| (49) | Produsul similar a fost fabricat în perioada de reexaminare de 72 de producători din Uniune, care constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Niciunul dintre aceștia nu s-a opus deschiderii anchetei. |
| --- | --- |

(49)

Produsul similar a fost fabricat în perioada de reexaminare de 72 de producători din Uniune, care constituie „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Niciunul dintre aceștia nu s-a opus deschiderii anchetei.

| (50) | Din motive de confidențialitate, toate cifrele legate de datele sensibile au trebuit să fie prezentate sub formă de indici sau de intervale. |
| --- | --- |

(50)

Din motive de confidențialitate, toate cifrele legate de datele sensibile au trebuit să fie prezentate sub formă de indici sau de intervale.

E.   SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII

1.   Consumul Uniunii

| (51) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza statisticilor disponibile privind importurile, a vânzărilor efective ale producătorilor cooperanți din Uniune, excluzând vânzările lor la export, precum și pe baza vânzărilor estimate ale producătorilor din Uniune care nu au cooperat. Definiția consumului se referă la vânzările pe piața liberă, inclusiv vânzările captive, însă fără utilizarea captivă. Utilizarea captivă, și anume transferurile interne ale produsului similar între producătorii din Uniune integrați, în vederea prelucrării ulterioare, nu a fost inclusă în cifra consumului din Uniune, deoarece aceste transferuri interne nu se află în concurență cu vânzările efectuate de furnizorii independenți de pe piața liberă. Vânzările captive, și anume vânzările către societăți afiliate, au fost incluse în cifra consumului din Uniune, întrucât, conform datelor colectate în cursul anchetei, societățile afiliate ale producătorilor din Uniune au avut libertatea de a cumpăra sârmă laminată și din alte surse. În plus, s-a constatat că prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune către părțile afiliate corespundeau prețurilor medii de vânzare către părțile neafiliate. |
| --- | --- |

(51)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza statisticilor disponibile privind importurile, a vânzărilor efective ale producătorilor cooperanți din Uniune, excluzând vânzările lor la export, precum și pe baza vânzărilor estimate ale producătorilor din Uniune care nu au cooperat. Definiția consumului se referă la vânzările pe piața liberă, inclusiv vânzările captive, însă fără utilizarea captivă. Utilizarea captivă, și anume transferurile interne ale produsului similar între producătorii din Uniune integrați, în vederea prelucrării ulterioare, nu a fost inclusă în cifra consumului din Uniune, deoarece aceste transferuri interne nu se află în concurență cu vânzările efectuate de furnizorii independenți de pe piața liberă. Vânzările captive, și anume vânzările către societăți afiliate, au fost incluse în cifra consumului din Uniune, întrucât, conform datelor colectate în cursul anchetei, societățile afiliate ale producătorilor din Uniune au avut libertatea de a cumpăra sârmă laminată și din alte surse. În plus, s-a constatat că prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune către părțile afiliate corespundeau prețurilor medii de vânzare către părțile neafiliate.

| (52) | Pe această bază, consumul din Uniune a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Consumul la nivelul Uniunii | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum (tone) | 18 522 439 | 16 024 244 | 17 134 056 | 17 826 678 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 87 | 93 | 96 |
| Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar. |

(52)

Pe această bază, consumul din Uniune a evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Consumul la nivelul Uniunii

2011

2012

2013

Perioada anchetei de reexaminare

Volum (tone)

18 522 439

16 024 244

17 134 056

17 826 678

Indice (2011 = 100)

100

87

93

96

Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar.

| (53) | Consumul din Uniune a scăzut cu 4 %, de la 18,5 milioane de tone în 2011 la 17,8 milioane de tone în perioada anchetei de reexaminare. Consumul din perioada luată în considerare a fost mai scăzut decât consumul de 23,6 milioane de tone din perioada anchetei inițiale (aprilie 2007-martie 2008). Scăderea consumului este o consecință a impactului negativ al crizei economice, care a determinat o reducere a consumului total de sârmă laminată, în special în industria automobilelor și în industria construcțiilor. |
| --- | --- |

(53)

Consumul din Uniune a scăzut cu 4 %, de la 18,5 milioane de tone în 2011 la 17,8 milioane de tone în perioada anchetei de reexaminare. Consumul din perioada luată în considerare a fost mai scăzut decât consumul de 23,6 milioane de tone din perioada anchetei inițiale (aprilie 2007-martie 2008). Scăderea consumului este o consecință a impactului negativ al crizei economice, care a determinat o reducere a consumului total de sârmă laminată, în special în industria automobilelor și în industria construcțiilor.

2.   Importurile provenite din țara în cauză

(a)   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

| (54) | Volumul și cota de piață a importurilor din China au fost stabilite pe baza datelor Eurostat. |
| --- | --- |

(54)

Volumul și cota de piață a importurilor din China au fost stabilite pe baza datelor Eurostat.

| (55) | Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză în Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Volumul și cota de piață a importurilor











  Țară | | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| China | Volum (tone) | 3 108 | 911 | 88 | 696 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 29 | 3 | 22 |
| Cota de piață (%) | 0,02 | 0,01 | 0,00 | 0,00 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 34 | 3 | 23 |
| Sursa: Eurostat. |

(55)

Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză în Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Volumul și cota de piață a importurilor

Țară

2011

2012

2013

Perioada anchetei de reexaminare

China

Volum (tone)

3 108

911

88

696

Indice (2011 = 100)

100

29

3

22

Cota de piață (%)

0,02

0,01

0,00

0,00

Indice (2011 = 100)

100

34

3

23

Sursa: Eurostat.

| (56) | Deși importurile din China reprezentau 5 % din piață și 1,1 milioane de tone în perioada anchetei inițiale, acestea, pe baza informațiilor de la Eurostat, au dispărut practic de pe piața Uniunii. Astfel, importurile din China au scăzut de la 3 108 la 696 de tone pe parcursul perioadei luate în considerare. |
| --- | --- |

(56)

Deși importurile din China reprezentau 5 % din piață și 1,1 milioane de tone în perioada anchetei inițiale, acestea, pe baza informațiilor de la Eurostat, au dispărut practic de pe piața Uniunii. Astfel, importurile din China au scăzut de la 3 108 la 696 de tone pe parcursul perioadei luate în considerare.

| (57) | Societatea cu un nivel al taxei de 7,9 % este legată de grupul ArcelorMittal și, potrivit reclamanților, nu mai produce cantități semnificative de sârmă laminată. Cu toate acestea, și ceilalți producători-exportatori au încetat să mai vândă în Uniune. Piața sârmei laminate pare să fie foarte sensibilă la preț, iar creșterea cu 24 % a prețului, cauzată de taxa antidumping în vigoare, a făcut ca exportatorii chinezi să își piardă interesul față de piața Uniunii. |
| --- | --- |

(57)

Societatea cu un nivel al taxei de 7,9 % este legată de grupul ArcelorMittal și, potrivit reclamanților, nu mai produce cantități semnificative de sârmă laminată. Cu toate acestea, și ceilalți producători-exportatori au încetat să mai vândă în Uniune. Piața sârmei laminate pare să fie foarte sensibilă la preț, iar creșterea cu 24 % a prețului, cauzată de taxa antidumping în vigoare, a făcut ca exportatorii chinezi să își piardă interesul față de piața Uniunii.

(b)   Prețurile importurilor din țara în cauză și subcotarea prețurilor

| (58) | Prețurile de import au fost stabilite pe baza datelor Eurostat. Având în vedere volumele neglijabile ale importurilor din China în UE, lipsa cooperării din partea producătorilor chinezi și lipsa datelor privind prețurile în funcție de tipul de produs pentru cantitățile lor de import neglijabile, nu a fost posibil să se efectueze un calcul adecvat al subcotării prețurilor. Cu toate acestea, după cum se vede în tabelul 1, prețurile exporturilor Chinei către țări terțe au subcotat prețurile de vânzare ale industriei din Uniune cu peste 25 %, în medie. Prin urmare, este de așteptat un nivel semnificativ de subcotare pe piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(58)

Prețurile de import au fost stabilite pe baza datelor Eurostat. Având în vedere volumele neglijabile ale importurilor din China în UE, lipsa cooperării din partea producătorilor chinezi și lipsa datelor privind prețurile în funcție de tipul de produs pentru cantitățile lor de import neglijabile, nu a fost posibil să se efectueze un calcul adecvat al subcotării prețurilor. Cu toate acestea, după cum se vede în tabelul 1, prețurile exporturilor Chinei către țări terțe au subcotat prețurile de vânzare ale industriei din Uniune cu peste 25 %, în medie. Prin urmare, este de așteptat un nivel semnificativ de subcotare pe piața Uniunii, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

3.   Importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor

| (59) | Moldova, Norvegia, Rusia, Ucraina și Elveția sunt mari exportatori către Uniune. Importurile totale din țări terțe ale produsului vizat au crescut cu 19,2 % (de la 1,22 la 1,45 milioane de tone) în perioada luată în considerare, ceea ce înseamnă 7,5 % din consumul Uniunii. În aceeași perioadă, prețul de import mediu unitar a scăzut constant, de la 592 la 506 EUR/tonă, ceea ce înseamnă o scădere de 14,6 %.

  Tabelul 4


  Importurile din țări terțe











  Țară | | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moldova | Volum (tone) | 47 084 | 99 126 | 86 083 | 185 982 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 211 | 183 | 395 |
| Cota de piață (%) | 0,25 | 0,62 | 0,50 | 1,04 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 528 | 483 | 445 | 438 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 91 | 84 | 83 |
| Norvegia | Volum (tone) | 130 614 | 128 439 | 125 267 | 134 313 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 98 | 96 | 103 |
| Cota de piață (%) | 0,71 | 0,80 | 0,73 | 0,75 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 552 | 538 | 495 | 486 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 97 | 90 | 88 |
| Rusia | Volum (tone) | 47 185 | 89 236 | 91 037 | 112 748 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 189 | 193 | 239 |
| Cota de piață (%) | 0,25 | 0,56 | 0,53 | 0,63 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 494 | 486 | 436 | 425 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 98 | 88 | 86 |
| Ucraina | Volum (tone) | 379 216 | 193 955 | 256 928 | 307 276 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 51 | 68 | 81 |
| Cota de piață (%) | 2,05 | 1,21 | 1,50 | 1,72 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 505 | 507 | 457 | 443 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 100 | 90 | 88 |
| Elveția | Volum (tone) | 290 689 | 293 352 | 297 980 | 298 104 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 101 | 103 | 103 |
| Cota de piață (%) | 1,57 | 1,83 | 1,74 | 1,67 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 694 | 632 | 607 | 596 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 91 | 87 | 86 |
| Total alte țări terțe | Volum (tone) | 1 220 464 | 1 086 787 | 1 250 867 | 1 454 411 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 89 | 102 | 119 |
| Cota de piață (%) | 6,59 | 6,78 | 7,30 | 8,16 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 591 | 564 | 522 | 506 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 95 | 88 | 86 |
| Total țări terțe | Volum (tone) | 1 223 572 | 1 087 698 | 1 250 955 | 1 455 107 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 89 | 102 | 119 |
| Cota de piață (%) | 6,61 | 6,79 | 7,30 | 8,16 |
| Preț mediu (EUR/tonă) | 592 | 564 | 522 | 506 |
| Indice (2011 = 100) | 100 | 95 | 88 | 85 |
| Sursa: Eurostat. |

(59)

Moldova, Norvegia, Rusia, Ucraina și Elveția sunt mari exportatori către Uniune. Importurile totale din țări terțe ale produsului vizat au crescut cu 19,2 % (de la 1,22 la 1,45 milioane de tone) în perioada luată în considerare, ceea ce înseamnă 7,5 % din consumul Uniunii. În aceeași perioadă, prețul de import mediu unitar a scăzut constant, de la 592 la 506 EUR/tonă, ceea ce înseamnă o scădere de 14,6 %.

Tabelul 4

Importurile din țări terțe

Țară

2011

2012

2013

Perioada anchetei de reexaminare

Moldova

Volum (tone)

47 084

99 126

86 083

185 982

Indice (2011 = 100)

100

211

183

395

Cota de piață (%)

0,25

0,62

0,50

1,04

Preț mediu (EUR/tonă)

528

483

445

438

Indice (2011 = 100)

100

91

84

83

Norvegia

Volum (tone)

130 614

128 439

125 267

134 313

Indice (2011 = 100)

100

98

96

103

Cota de piață (%)

0,71

0,80

0,73

0,75

Preț mediu (EUR/tonă)

552

538

495

486

Indice (2011 = 100)

100

97

90

88

Rusia

Volum (tone)

47 185

89 236

91 037

112 748

Indice (2011 = 100)

100

189

193

239

Cota de piață (%)

0,25

0,56

0,53

0,63

Preț mediu (EUR/tonă)

494

486

436

425

Indice (2011 = 100)

100

98

88

86

Ucraina

Volum (tone)

379 216

193 955

256 928

307 276

Indice (2011 = 100)

100

51

68

81

Cota de piață (%)

2,05

1,21

1,50

1,72

Preț mediu (EUR/tonă)

505

507

457

443

Indice (2011 = 100)

100

100

90

88

Elveția

Volum (tone)

290 689

293 352

297 980

298 104

Indice (2011 = 100)

100

101

103

103

Cota de piață (%)

1,57

1,83

1,74

1,67

Preț mediu (EUR/tonă)

694

632

607

596

Indice (2011 = 100)

100

91

87

86

Total alte țări terțe

Volum (tone)

1 220 464

1 086 787

1 250 867

1 454 411

Indice (2011 = 100)

100

89

102

119

Cota de piață (%)

6,59

6,78

7,30

8,16

Preț mediu (EUR/tonă)

591

564

522

506

Indice (2011 = 100)

100

95

88

86

Total țări terțe

Volum (tone)

1 223 572

1 087 698

1 250 955

1 455 107

Indice (2011 = 100)

100

89

102

119

Cota de piață (%)

6,61

6,79

7,30

8,16

Preț mediu (EUR/tonă)

592

564

522

506

Indice (2011 = 100)

100

95

88

85

Sursa: Eurostat.

4.   Situația economică a industriei din Uniune

| (60) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care influențează situația industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(60)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicii economici care influențează situația industriei din Uniune.

| (61) | În acest demers, Comisia a distins între indicatori ai prejudiciului macroeconomici și microeconomici. Indicatorii macroeconomici pentru perioada luată în considerare s-au stabilit, analizat și examinat pe baza datelor furnizate de industria din Uniune. Indicatorii microeconomici s-au stabilit pe baza datelor colectate și verificate vizându-i pe producătorii din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(61)

În acest demers, Comisia a distins între indicatori ai prejudiciului macroeconomici și microeconomici. Indicatorii macroeconomici pentru perioada luată în considerare s-au stabilit, analizat și examinat pe baza datelor furnizate de industria din Uniune. Indicatorii microeconomici s-au stabilit pe baza datelor colectate și verificate vizându-i pe producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (62) | În secțiunile următoare, indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, stocurile, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, mărimea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, cheltuielile de producție, profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și costurile cu forța de muncă. |
| --- | --- |

(62)

În secțiunile următoare, indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, stocurile, volumul vânzărilor, cota de piață și creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, mărimea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare. Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, cheltuielile de producție, profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și costurile cu forța de muncă.

(a)   Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

| (63) | Producția totală, capacitatea de producție și utilizarea capacității Uniunii au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

  Tabelul 5


  Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției
  (tone) | 21 502 127 | 18 565 812 | 19 742 360 | 20 236 339 |
| Volumul producției

  Indice | 100 | 86 | 92 | 94 |
| Capacitatea de producție
  (tone) | 28 147 358 | 28 001 765 | 28 051 425 | 28 061 036 |
| Capacitatea de producție

  Indice | 100 | 99 | 100 | 100 |
| Rata de utilizare a capacității
  (%) | 76 | 66 | 70 | 72 |
| Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar |

(63)

Producția totală, capacitatea de producție și utilizarea capacității Uniunii au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

Tabelul 5

Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității

2011

2012

2013

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul producției

(tone)

21 502 127

18 565 812

19 742 360

20 236 339

Volumul producției

Indice

100

86

92

94

Capacitatea de producție

(tone)

28 147 358

28 001 765

28 051 425

28 061 036

Capacitatea de producție

Indice

100

99

100

100

Rata de utilizare a capacității

(%)

76

66

70

72

Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar

| (64) | În cursul perioadei luate în considerare, producția a scăzut cu 6 %, capacitatea de producție a rămas stabilă, iar rata de utilizare a capacității a scăzut de la 76 % la 72 %. |
| --- | --- |

(64)

În cursul perioadei luate în considerare, producția a scăzut cu 6 %, capacitatea de producție a rămas stabilă, iar rata de utilizare a capacității a scăzut de la 76 % la 72 %.

(b)   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (65) | În perioada luată în considerare, volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune, la nivelul Uniunii, au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 6


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor la nivelul Uniunii
  (tone) | 17 298 867 | 14 936 546 | 15 883 101 | 16 371 571 |
| Volumul vânzărilor la nivelul Uniunii

  Indice | 100 | 86 | 92 | 95 |
| Cota de piață
  (%) | 93,4 | 93,2 | 92,7 | 91,8 |
| Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar. |

(65)

În perioada luată în considerare, volumul vânzărilor și cota de piață ale industriei din Uniune, la nivelul Uniunii, au evoluat după cum urmează:

Tabelul 6

Volumul vânzărilor și cota de piață

2011

2012

2013

Perioada anchetei de reexaminare

Volumul vânzărilor la nivelul Uniunii

(tone)

17 298 867

14 936 546

15 883 101

16 371 571

Volumul vânzărilor la nivelul Uniunii

Indice

100

86

92

95

Cota de piață

(%)

93,4

93,2

92,7

91,8

Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar.

| (66) | Vânzările realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii au scăzut cu 5 % în perioada luată în considerare. |
| --- | --- |

(66)

Vânzările realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii au scăzut cu 5 % în perioada luată în considerare.

(c)   Creșterea

| (67) | În timp ce consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 4 % în perioada luată în considerare, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 5 %, ceea ce înseamnă o pierdere de 1,6 puncte procentuale la nivelul cotei de piață. |
| --- | --- |

(67)

În timp ce consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 4 % în perioada luată în considerare, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 5 %, ceea ce înseamnă o pierdere de 1,6 puncte procentuale la nivelul cotei de piață.

(d)   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (68) | În perioada luată în considerare, ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 7


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de angajați | 8 888 | 8 851 | 8 849 | 8 991 |
| Numărul de angajați

  Indice | 100 | 100 | 100 | 101 |
| Productivitate (unitate/angajat) | 2 419 | 2 098 | 2 231 | 2 251 |
| Productivitate (unitate/angajat)

  Indice | 100 | 87 | 92 | 93 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(68)

În perioada luată în considerare, ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat după cum urmează:

Tabelul 7

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2011

2012

2013

Perioada anchetei de reexaminare

Numărul de angajați

8 888

8 851

8 849

8 991

Numărul de angajați

Indice

100

100

100

101

Productivitate (unitate/angajat)

2 419

2 098

2 231

2 251

Productivitate (unitate/angajat)

Indice

100

87

92

93

Sursa: răspunsurile la chestionar.

| (69) | Ocuparea forței de muncă a rămas stabilă în perioada luată în considerare. În același timp, productivitatea a scăzut cu 7 % din cauza scăderii producției, după cum se arată în tabelul 7 din considerentul 68. |
| --- | --- |

(69)

Ocuparea forței de muncă a rămas stabilă în perioada luată în considerare. În același timp, productivitatea a scăzut cu 7 % din cauza scăderii producției, după cum se arată în tabelul 7 din considerentul 68.

5.   Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare

| (70) | Marja de dumping stabilită pentru China în ancheta inițială a depășit cu mult nivelul de minimis, în timp ce volumul importurilor din China a rămas la un nivel neglijabil pe tot parcursul perioadei luate în considerare. Însă, dacă măsurile ar fi abrogate, impactul marjelor de dumping preconizate asupra industriei din Uniune ar fi semnificativ, având în vedere creșterea volumului și scăderea prețurilor exporturilor din China către țările terțe, după cum s-a arătat în considerentele 45 și 46. Industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma prejudiciilor cauzate de dumpingul anterior al importurilor de sârmă laminată provenind din China, după cum s-a arătat în considerentul 83. |
| --- | --- |

(70)

Marja de dumping stabilită pentru China în ancheta inițială a depășit cu mult nivelul de minimis, în timp ce volumul importurilor din China a rămas la un nivel neglijabil pe tot parcursul perioadei luate în considerare. Însă, dacă măsurile ar fi abrogate, impactul marjelor de dumping preconizate asupra industriei din Uniune ar fi semnificativ, având în vedere creșterea volumului și scăderea prețurilor exporturilor din China către țările terțe, după cum s-a arătat în considerentele 45 și 46. Industria din Uniune se afla încă în curs de redresare în urma prejudiciilor cauzate de dumpingul anterior al importurilor de sârmă laminată provenind din China, după cum s-a arătat în considerentul 83.

(a)   Prețurile și factorii care le influențează

| (71) | Prețurile de vânzare medii practicate de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

  Tabelul 8


  Prețurile medii de vânzare | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune
  (EUR/tonă) | 638 | 588 | 545 | 539 |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

  Indice | 100 | 92 | 85 | 85 |
| Costul de producție unitar
  (EUR/tonă) | 606 | 581 | 533 | 514 |
| Costul de producție unitar

  Indice | 100 | 96 | 88 | 85 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(71)

Prețurile de vânzare medii practicate de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune au evoluat pe parcursul perioadei luate în considerare după cum urmează:

Tabelul 8

Prețurile medii de vânzare

2011

2012

2013

Perioada anchetei de reexaminare

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

(EUR/tonă)

638

588

545

539

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune

Indice

100

92

85

85

Costul de producție unitar

(EUR/tonă)

606

581

533

514

Costul de producție unitar

Indice

100

96

88

85

Sursa: răspunsurile la chestionar.

Atât prețul de vânzare unitar mediu aplicat de industria din Uniune în cazul clienților neafiliați din Uniune, cât și costul de producție au scăzut cu 15 % în perioada luată în considerare. Prin urmare, prețul de vânzare a urmat în medie evoluția costurilor.

(b)   Costurile cu forța de muncă

| (72) | Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

  Tabelul 9


  Costurile medii ale forței de muncă pe salariat | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă pe salariat (EUR) | 51 320 | 53 514 | 52 366 | 51 814 |
| Costurile medii cu forța de muncă pe salariat

  Indice | 100 | 104 | 102 | 101 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(72)

Costurile medii cu forța de muncă ale industriei din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

Tabelul 9

Costurile medii ale forței de muncă pe salariat

2011

2012

2013

Perioada anchetei de reexaminare

Costurile medii cu forța de muncă pe salariat (EUR)

51 320

53 514

52 366

51 814

Costurile medii cu forța de muncă pe salariat

Indice

100

104

102

101

Sursa: răspunsurile la chestionar.

| (73) | Costurile medii cu forța de muncă pe salariat au rămas stabile în perioada luată în considerare. Acest lucru s-ar putea explica în principal prin intensificarea eforturilor depuse de industria din Uniune pentru a controla costul producției și a-și păstra astfel competitivitatea. |
| --- | --- |

(73)

Costurile medii cu forța de muncă pe salariat au rămas stabile în perioada luată în considerare. Acest lucru s-ar putea explica în principal prin intensificarea eforturilor depuse de industria din Uniune pentru a controla costul producției și a-și păstra astfel competitivitatea.

(c)   Stocurile

| (74) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

  Tabelul 10


  Stocurile | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale
  (tone) | 400 531 | 400 256 | 429 765 | 471 135 |
| Stocuri finale

  Indice | 100 | 100 | 107 | 118 |
| Stocuri finale ca procentaj din producție
  (%) | 1,9 | 2,2 | 2,2 | 2,3 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(74)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

Tabelul 10

Stocurile

2011

2012

2013

Perioada anchetei de reexaminare

Stocuri finale

(tone)

400 531

400 256

429 765

471 135

Stocuri finale

Indice

100

100

107

118

Stocuri finale ca procentaj din producție

(%)

1,9

2,2

2,2

2,3

Sursa: răspunsurile la chestionar.

| (75) | În perioada luată în considerare, stocurile industriei din Uniune au crescut în mod global cu 18 %. O parte semnificativă a producției de sârmă laminată este compusă din produse standard, prin urmare industria din Uniune trebuie să mențină un anumit nivel al stocurilor pentru a fi în măsură să satisfacă rapid cererile clienților săi. Stocurile finale ca procentaj din producție au rămas relativ stabile, urmând evoluția producției industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(75)

În perioada luată în considerare, stocurile industriei din Uniune au crescut în mod global cu 18 %. O parte semnificativă a producției de sârmă laminată este compusă din produse standard, prin urmare industria din Uniune trebuie să mențină un anumit nivel al stocurilor pentru a fi în măsură să satisfacă rapid cererile clienților săi. Stocurile finale ca procentaj din producție au rămas relativ stabile, urmând evoluția producției industriei din Uniune.

(d)   Profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

| (76) | Profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorului din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

  Tabelul 11


  Profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor | 2011 | 2012 | 2013 | Perioada anchetei de reexaminare |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 5,1 | 1,2 | 2,3 | 4,7 |
| Fluxul de numerar (în EUR) | 179 540 905 | 82 626 580 | 107 291 306 | 159 860 366 |
| Investițiile (în EUR) | 103 206 819 | 81 357 885 | 62 499 682 | 42 831 235 |
| Randamentul investițiilor (%) | 3,8 | – 0,1 | 0,8 | 3,0 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar. |

(76)

Profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor producătorului din Uniune au evoluat în perioada luată în considerare după cum urmează:

Tabelul 11

Profitabilitatea, fluxul de numerar, investițiile și randamentul investițiilor

2011

2012

2013

Perioada anchetei de reexaminare

Profitabilitatea vânzărilor în Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

5,1

1,2

2,3

4,7

Fluxul de numerar (în EUR)

179 540 905

82 626 580

107 291 306

159 860 366

Investițiile (în EUR)

103 206 819

81 357 885

62 499 682

42 831 235

Randamentul investițiilor (%)

3,8

– 0,1

0,8

3,0

Sursa: răspunsurile la chestionar.

| (77) | Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. Profitabilitatea a scăzut de la 5,1 % la 4,7 %. Această valoare este mai scăzută decât ținta de profit de 9,9 % stabilită în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(77)

Comisia a stabilit profitabilitatea industriei din Uniune prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare respectivelor vânzări. Profitabilitatea a scăzut de la 5,1 % la 4,7 %. Această valoare este mai scăzută decât ținta de profit de 9,9 % stabilită în ancheta inițială.

| (78) | Fluxul de numerar net reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile și a fost pozitiv în perioada luată în considerare. Cu toate acestea, indicatorul a înregistrat o scădere semnificativă de 11 %. Acest aspect dă naștere unor preocupări cu privire la capacitatea industriei din Uniune de a continua autofinanțarea activităților sale. |
| --- | --- |

(78)

Fluxul de numerar net reprezintă capacitatea industriei din Uniune de a-și autofinanța activitățile și a fost pozitiv în perioada luată în considerare. Cu toate acestea, indicatorul a înregistrat o scădere semnificativă de 11 %. Acest aspect dă naștere unor preocupări cu privire la capacitatea industriei din Uniune de a continua autofinanțarea activităților sale.

| (79) | Investițiile au crescut semnificativ, cu 58 % în perioada luată în considerare. Acestea au fost, în principal, investiții necesare pentru modernizare, întreținere și pentru asigurarea conformității cu cerințele juridice în materie de siguranță. Faptul că nu au fost făcute investiții pentru creșterea capacității poate indica o posibilă tendință negativă a pieței pe termen lung. |
| --- | --- |

(79)

Investițiile au crescut semnificativ, cu 58 % în perioada luată în considerare. Acestea au fost, în principal, investiții necesare pentru modernizare, întreținere și pentru asigurarea conformității cu cerințele juridice în materie de siguranță. Faptul că nu au fost făcute investiții pentru creșterea capacității poate indica o posibilă tendință negativă a pieței pe termen lung.

| (80) | Randamentul investițiilor reprezintă profitul net exprimat ca procent din valoarea contabilă brută a investițiilor. Acest indicator a scăzut de la 3,8 % la 3 % în perioada luată în considerare, din cauza reducerii profiturilor. |
| --- | --- |

(80)

Randamentul investițiilor reprezintă profitul net exprimat ca procent din valoarea contabilă brută a investițiilor. Acest indicator a scăzut de la 3,8 % la 3 % în perioada luată în considerare, din cauza reducerii profiturilor.

| (81) | Ținând seama de scăderea profitabilității și a fluxului de numerar, capacitatea societății de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, afectată negativ. |
| --- | --- |

(81)

Ținând seama de scăderea profitabilității și a fluxului de numerar, capacitatea societății de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, afectată negativ.

(e)   Producția captivă a industriei din Uniune

| (82) | Pe baza informațiilor colectate în timpul anchetei, s-a constatat că proporția de producție captivă nu este semnificativă, deoarece numai aproximativ 11 % din producția industriei din Uniune este destinată utilizării captive în cadrul grupului. În general, un volum mai mare de producție generează economii de scară benefice pentru producătorul în cauză. Industria din Uniune este în cea mai mare parte integrată pe verticală, iar producția captivă este utilizată pentru transformarea ulterioară în produse cu valoare adăugată în industria în aval. Ancheta nu a scos în evidență nicio problemă de producție legată de aceste produse în aval. Într-adevăr, producția captivă a rămas stabilă în perioada luată în considerare. Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia consideră că producția captivă a industriei din Uniune nu a avut niciun impact negativ asupra situației sale financiare. |
| --- | --- |

(82)

Pe baza informațiilor colectate în timpul anchetei, s-a constatat că proporția de producție captivă nu este semnificativă, deoarece numai aproximativ 11 % din producția industriei din Uniune este destinată utilizării captive în cadrul grupului. În general, un volum mai mare de producție generează economii de scară benefice pentru producătorul în cauză. Industria din Uniune este în cea mai mare parte integrată pe verticală, iar producția captivă este utilizată pentru transformarea ulterioară în produse cu valoare adăugată în industria în aval. Ancheta nu a scos în evidență nicio problemă de producție legată de aceste produse în aval. Într-adevăr, producția captivă a rămas stabilă în perioada luată în considerare. Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia consideră că producția captivă a industriei din Uniune nu a avut niciun impact negativ asupra situației sale financiare.

(f)   Concluzie privind prejudiciul

| (83) | Toți indicatorii de prejudiciu referitori la industria din Uniune au înregistrat o tendință negativă în perioada luată în considerare. Mai exact, producția din Uniune a scăzut cu 6 %, rata de utilizare a capacității a scăzut de la 76 % la 72 %, cota de piață s-a redus cu 1,6 puncte procentuale, de la 93,4 % la 91,8 %, iar stocurile finale au crescut cu 18 %. În plus, alți indicatori de prejudiciu, cum ar fi volumele de vânzări către părți neafiliate din Uniune (– 6 %) și exporturile către părți neafiliate (– 22 %) au urmat, de asemenea, o tendință negativă. Atât prețurile de vânzare unitare aplicate în cazul părților neafiliate din Uniune, cât și costul de producție au scăzut cu 15 %. Profitabilitatea a scăzut de la 5,1 % la 4,7 %, o valoare mai scăzută decât ținta de profit de 9,9 % stabilită în ancheta inițială. Investițiile au scăzut în mod semnificativ, cu 58 %, iar fluxul de numerar a scăzut cu 11 %. Având în vedere faptul că ocuparea forței de muncă a rămas relativ stabilă, productivitatea a scăzut cu 7 %. |
| --- | --- |

(83)

Toți indicatorii de prejudiciu referitori la industria din Uniune au înregistrat o tendință negativă în perioada luată în considerare. Mai exact, producția din Uniune a scăzut cu 6 %, rata de utilizare a capacității a scăzut de la 76 % la 72 %, cota de piață s-a redus cu 1,6 puncte procentuale, de la 93,4 % la 91,8 %, iar stocurile finale au crescut cu 18 %. În plus, alți indicatori de prejudiciu, cum ar fi volumele de vânzări către părți neafiliate din Uniune (– 6 %) și exporturile către părți neafiliate (– 22 %) au urmat, de asemenea, o tendință negativă. Atât prețurile de vânzare unitare aplicate în cazul părților neafiliate din Uniune, cât și costul de producție au scăzut cu 15 %. Profitabilitatea a scăzut de la 5,1 % la 4,7 %, o valoare mai scăzută decât ținta de profit de 9,9 % stabilită în ancheta inițială. Investițiile au scăzut în mod semnificativ, cu 58 %, iar fluxul de numerar a scăzut cu 11 %. Având în vedere faptul că ocuparea forței de muncă a rămas relativ stabilă, productivitatea a scăzut cu 7 %.

| (84) | Totuși, aceste tendințe negative nu pot fi atribuite importurilor din China, având în vedere că au fost limitate ca volum și cotă de piață. Prin urmare, analiza vizează impactul pe care o reluare a importurilor din China l-ar avea asupra industriei din Uniune, care nu s-a redresat complet în urma practicilor de dumping anterioare ale Chinei. |
| --- | --- |

(84)

Totuși, aceste tendințe negative nu pot fi atribuite importurilor din China, având în vedere că au fost limitate ca volum și cotă de piață. Prin urmare, analiza vizează impactul pe care o reluare a importurilor din China l-ar avea asupra industriei din Uniune, care nu s-a redresat complet în urma practicilor de dumping anterioare ale Chinei.

F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI SAU CONTINUĂRII PREJUDICIULUI

1.   Observație preliminară

| (85) | Deși volumul importurilor din China a scăzut semnificativ după instituirea de măsuri în 2009, se consideră că capacitatea de producție rămasă din China, cu o dimensiune semnificativă, ar putea fi cu ușurință îndreptată către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor. |
| --- | --- |

(85)

Deși volumul importurilor din China a scăzut semnificativ după instituirea de măsuri în 2009, se consideră că capacitatea de producție rămasă din China, cu o dimensiune semnificativă, ar putea fi cu ușurință îndreptată către piața Uniunii în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.

2.   Impactul volumului estimat al importurilor din China și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor

| (86) | Astfel cum s-a precizat în considerentele 40-42 de mai sus, capacitatea totală de producție a sârmei laminate este de peste 150 de milioane de tone, în timp ce capacitatea de producție neutilizată estimată este de aproximativ 50 de milioane de tone. Ambele sume de mai sus depășesc cu mult consumul total de sârmă laminată din Uniune. În plus, astfel cum reiese din statisticile chineze, China a reușit în ultimii ani să își reorienteze producția în exces către alte țări în care existau mai puține restricții comerciale decât în Uniune. Totuși, acest lucru s-a schimbat, deoarece unele dintre piețele terțe au introdus recent măsuri de protecție eficace, închizând practic sau cel puțin îngreunând accesul importurilor din China. În orice caz, piața Uniunii rămâne atractivă din cauza nivelului relativ ridicat al prețurilor de vânzare ale produsului în cauză comparativ cu piețele altor țări terțe. Astfel, dacă măsurile sunt abrogate, drept consecință a atractivității pieței Uniunii prin dimensiunea și nivelurile prețurilor sale, este de așteptat, în mod rezonabil, ca o parte substanțială din producția chineză actuală să fie redirecționată către Uniune. Ținând seama de situația actuală a prejudiciului și de practicile de dumping ale exportatorilor chinezi, ancheta a arătat că suprimarea măsurilor ar conduce cel mai probabil la o creștere semnificativă a exporturilor din China la prețuri de dumping, cauzând astfel un prejudiciu important industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(86)

Astfel cum s-a precizat în considerentele 40-42 de mai sus, capacitatea totală de producție a sârmei laminate este de peste 150 de milioane de tone, în timp ce capacitatea de producție neutilizată estimată este de aproximativ 50 de milioane de tone. Ambele sume de mai sus depășesc cu mult consumul total de sârmă laminată din Uniune. În plus, astfel cum reiese din statisticile chineze, China a reușit în ultimii ani să își reorienteze producția în exces către alte țări în care existau mai puține restricții comerciale decât în Uniune. Totuși, acest lucru s-a schimbat, deoarece unele dintre piețele terțe au introdus recent măsuri de protecție eficace, închizând practic sau cel puțin îngreunând accesul importurilor din China. În orice caz, piața Uniunii rămâne atractivă din cauza nivelului relativ ridicat al prețurilor de vânzare ale produsului în cauză comparativ cu piețele altor țări terțe. Astfel, dacă măsurile sunt abrogate, drept consecință a atractivității pieței Uniunii prin dimensiunea și nivelurile prețurilor sale, este de așteptat, în mod rezonabil, ca o parte substanțială din producția chineză actuală să fie redirecționată către Uniune. Ținând seama de situația actuală a prejudiciului și de practicile de dumping ale exportatorilor chinezi, ancheta a arătat că suprimarea măsurilor ar conduce cel mai probabil la o creștere semnificativă a exporturilor din China la prețuri de dumping, cauzând astfel un prejudiciu important industriei din Uniune.

3.   Concluzii

| (87) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că abrogarea măsurilor impuse importurilor din China ar conduce, cel mai probabil, la reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune. |
| --- | --- |

(87)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că abrogarea măsurilor impuse importurilor din China ar conduce, cel mai probabil, la reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

G.   INTERESUL UNIUNII

| (88) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a diferitelor interese implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(88)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a diferitelor interese implicate, inclusiv a celor ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.

| (89) | Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(89)

Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (90) | Pe această bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului și a prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(90)

Pe această bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului și a prejudiciului, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor existente nu ar fi în interesul Uniunii.

1.   Interesul industriei din Uniune

| (91) | Industria din Uniune a pierdut cotă de piață în mod constant și a suferit un prejudiciu important pe parcursul perioadei luate în considerare. În cazul abrogării măsurilor, industria din Uniune s-ar găsi, după toate probabilitățile, într-o situație și mai dificilă. |
| --- | --- |

(91)

Industria din Uniune a pierdut cotă de piață în mod constant și a suferit un prejudiciu important pe parcursul perioadei luate în considerare. În cazul abrogării măsurilor, industria din Uniune s-ar găsi, după toate probabilitățile, într-o situație și mai dificilă.

| (92) | Prin urmare, s-a concluzionat că menținerea măsurilor în vigoare aplicabile importurilor din China ar fi în interesul industriei din Uniune. |
| --- | --- |

(92)

Prin urmare, s-a concluzionat că menținerea măsurilor în vigoare aplicabile importurilor din China ar fi în interesul industriei din Uniune.

2.   Interesul importatorilor/comercianților

| (93) | Niciunul dintre importatori/comercianți nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Nu există indicii că o continuare a măsurilor ar avea vreun efect negativ semnificativ asupra activităților lor. |
| --- | --- |

(93)

Niciunul dintre importatori/comercianți nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Nu există indicii că o continuare a măsurilor ar avea vreun efect negativ semnificativ asupra activităților lor.

3.   Interesul utilizatorilor

| (94) | Niciunul dintre utilizatori nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În ceea ce-i privește pe utilizatori, în cursul anchetei inițiale s-a concluzionat că, per ansamblu, impactul potențial al instituirii măsurilor asupra activității utilizatorilor ar fi foarte limitat. În primul rând, marea majoritate a utilizatorilor achiziționează sârma laminată din surse care nu sunt de origine chineză și care sunt numeroase. În al doilea rând, impactul potențial al instituirii măsurilor ar trebui să fie examinat ținând seama de produsele din aval, care beneficiază de o valoare adăugată ridicată. Ținând cont de aceste aspecte, se concluzionează că menținerea măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra situației actuale a utilizatorilor. |
| --- | --- |

(94)

Niciunul dintre utilizatori nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. În ceea ce-i privește pe utilizatori, în cursul anchetei inițiale s-a concluzionat că, per ansamblu, impactul potențial al instituirii măsurilor asupra activității utilizatorilor ar fi foarte limitat. În primul rând, marea majoritate a utilizatorilor achiziționează sârma laminată din surse care nu sunt de origine chineză și care sunt numeroase. În al doilea rând, impactul potențial al instituirii măsurilor ar trebui să fie examinat ținând seama de produsele din aval, care beneficiază de o valoare adăugată ridicată. Ținând cont de aceste aspecte, se concluzionează că menținerea măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra situației actuale a utilizatorilor.

4.   Concluzie privind interesul Uniunii

| (95) | Având în vedere cele menționate mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping vizând importurile din China. |
| --- | --- |

(95)

Având în vedere cele menționate mai sus, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase legate de interesul Uniunii împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping vizând importurile din China.

H.   MĂSURI ANTIDUMPING

| (96) | Toate părțile au fost informate cu privire la principalele fapte și considerente pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări a informațiilor. O singură parte interesată a prezentat observații; acestea susțin concluziile Comisiei. |
| --- | --- |

(96)

Toate părțile au fost informate cu privire la principalele fapte și considerente pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. De asemenea, s-a acordat părților un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări a informațiilor. O singură parte interesată a prezentat observații; acestea susțin concluziile Comisiei.

| (97) | Din cele prezentate rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de sârmă laminată provenind din China, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 703/2009, ar trebui menținute. |
| --- | --- |

(97)

Din cele prezentate rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de sârmă laminată provenind din China, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 703/2009, ar trebui menținute.

| (98) | Pentru a reduce la minimum riscul de eludare datorat diferenței mari existente în privința nivelurilor taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale, care se aplică numai societății pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ prezentarea către autoritățile vamale ale statului membru a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute în articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor producătorilor. |
| --- | --- |

(98)

Pentru a reduce la minimum riscul de eludare datorat diferenței mari existente în privința nivelurilor taxei, se consideră că este nevoie de măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale, care se aplică numai societății pentru care se introduce un nivel individual al taxei, includ prezentarea către autoritățile vamale ale statului membru a unei facturi comerciale valabile, care să fie conformă cu cerințele prevăzute în articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor producătorilor.

| (99) | O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping dacă își modifică ulterior denumirea. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (11). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante pe baza cărora să se poate demonstra că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care modificarea denumirii societății nu îi afectează dreptul de a beneficia de nivelul taxei aplicabil acesteia, se va publica o notă de informare cu privire la modificarea denumirii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(99)

O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping dacă își modifică ulterior denumirea. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei (11). Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante pe baza cărora să se poate demonstra că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei care i se aplică. În cazul în care modificarea denumirii societății nu îi afectează dreptul de a beneficia de nivelul taxei aplicabil acesteia, se va publica o notă de informare cu privire la modificarea denumirii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (100) | Prezentul regulament este în conformitate cu avizul comitetului înființat prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, |
| --- | --- |

(100)

Prezentul regulament este în conformitate cu avizul comitetului înființat prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de bare și tije, laminate la cald, rulate în spire nearanjate, din fier, oțeluri nealiate sau oțeluri aliate altele decât din oțeluri inoxidabile, originare din Republica Populară Chineză, încadrate la codurile NC 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 și 7227 90 95.

(2)   Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de următoarele societăți:

| Societate | Nivelul taxei antidumping (%) | Coduri adiționale TARIC |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 7,9 | A930 |
| Toate celelalte societăți | 24,0 | A999 |

Societate

Nivelul taxei antidumping (%)

Coduri adiționale TARIC

Valin Group

7,9

A930

Toate celelalte societăți

24,0

A999

(3)   Aplicarea nivelului individual al taxei stabilit pentru societatea menționată la alineatul (2) este condiționată de prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant al entității care a emis factura în cauză, identificat prin numele și funcția sa, redactată după cum urmează: „Subsemnatul, certific faptul că [volum] de sârmă laminată, vândute pentru export către Uniunea Europeană și făcând obiectul prezentei facturi, au fost fabricate de către (numele și adresa societății) (cod adițional TARIC) din Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în această factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.

(4)   Sub rezerva unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 octombrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 703/2009 al Consiliului din 27 iulie 2009 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de sârmă laminată originare din Republica Populară Chineză și de închidere a procedurii antidumping privind importurile de sârmă laminată originare din Republica Moldova și din Turcia (JO L 203, 5.8.2009, p. 1).

2

(3)  JO C 318, 1.11.2013, p. 6.

3

(4)  JO C 252, 2.8.2014, p. 7.

4

(5)  „Steel Statistical Yearbook 2014”, Asociația Mondială a Oțelului, http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf.

5

(6)  Această cifră include atât sârma laminată din carbon, cât și pe cea din oțel inoxidabil (or, produsul în cauză nu include sârma laminată din oțel). Eurofer, membru al Forumului Internațional al Oțelului Inoxidabil, a estimat că, în perioada luată în considerare, inclusiv în perioada anchetei de reexaminare, producția de sârmă laminată din oțel inoxidabil a fost mai mică de 5 % din producția totală de sârmă laminată din China.

6

(7)  Din motive de confidențialitate, marjele de dumping exacte nu pot fi dezvăluite și, prin urmare, sunt prezentate sub formă de intervale.

7

(8)  Turcia a crescut nivelul normal al taxei pentru sârmă laminată cu până la 40 % în noiembrie 2014, adică după perioada anchetei de reexaminare, constatările privind țara analogă nefiind astfel distorsionate.

8

(9)  Conform South China Morning Post din 20 ianuarie 2015, Le Figaro din 26 martie 2015, The Australian Financial Review din 20 aprilie 2015, CNBC din 7 mai 2015.

9

South China Morning Post

Le Figaro

The Australian Financial Review

CNBC

(10)  Sârma laminată este utilizată pe scară largă în sectorul construcțiilor.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/ BELGIË.

11

---

| 15.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 268/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 268/26

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1847 AL COMISIEI

din 14 octombrie 2015

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 octombrie 2015.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 45,0 |
| MA | 141,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 56,6 |
| ZZ | 72,3 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| TR | 115,3 |
| ZZ | 76,1 |
| 0709 93 10 | TR | 137,2 |
| ZZ | 137,2 |
| 0805 50 10 | AR | 163,5 |
| CL | 149,0 |
| TR | 110,0 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 123,3 |
| 0806 10 10 | BR | 274,5 |
| EG | 187,8 |
| MA | 56,6 |
| MK | 97,5 |
| TR | 177,1 |
| ZZ | 158,7 |
| 0808 10 80 | AR | 258,5 |
| CL | 127,9 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 169,4 |
| ZA | 145,4 |
| ZZ | 144,9 |
| 0808 30 90 | CN | 65,9 |
| TR | 134,2 |
| XS | 95,1 |
| ZA | 218,5 |
| ZZ | 128,4 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

45,0

MA

141,5

MK

46,1

TR

56,6

ZZ

72,3

0707 00 05

AL

36,9

TR

115,3

ZZ

76,1

0709 93 10

TR

137,2

ZZ

137,2

0805 50 10

AR

163,5

CL

149,0

TR

110,0

UY

81,3

ZA

112,5

ZZ

123,3

0806 10 10

BR

274,5

EG

187,8

MA

56,6

MK

97,5

TR

177,1

ZZ

158,7

0808 10 80

AR

258,5

CL

127,9

MK

23,1

NZ

169,4

ZA

145,4

ZZ

144,9

0808 30 90

CN

65,9

TR

134,2

XS

95,1

ZA

218,5

ZZ

128,4

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 15.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 268/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 268/28

---

DECIZIA (UE) 2015/1848 A CONSILIULUI

din 5 octombrie 2015

privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre pentru 2015

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 148 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (3),

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

întrucât:

| (1) | Statele membre și Uniunea depun eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate pentru ocuparea forței de muncă și, în special, pentru promovarea unei forțe de muncă competente, calificate și adaptabile, precum și a unor piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei, în vederea realizării obiectivelor de ocupare deplină a forței de muncă și de progres social prevăzute la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Statele membre, ținând seama de practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali, trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă drept o chestiune de interes comun și să își coordoneze, în cadrul Consiliului, acțiunile întreprinse în acest sens. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre și Uniunea depun eforturi în vederea elaborării unei strategii coordonate pentru ocuparea forței de muncă și, în special, pentru promovarea unei forțe de muncă competente, calificate și adaptabile, precum și a unor piețe ale muncii capabile să reacționeze rapid la evoluția economiei, în vederea realizării obiectivelor de ocupare deplină a forței de muncă și de progres social prevăzute la articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Statele membre, ținând seama de practicile naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali, trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă drept o chestiune de interes comun și să își coordoneze, în cadrul Consiliului, acțiunile întreprinse în acest sens.

| (2) | Uniunea urmează să combată excluziunea socială și discriminarea și să promoveze justiția și protecția socială, precum și egalitatea între femei și bărbați. În definirea și punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea urmează să țină seama de cerințele legate de promovarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, garantarea protecției sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și un nivel ridicat de educație și de formare profesională. |
| --- | --- |

(2)

Uniunea urmează să combată excluziunea socială și discriminarea și să promoveze justiția și protecția socială, precum și egalitatea între femei și bărbați. În definirea și punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea urmează să țină seama de cerințele legate de promovarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, garantarea protecției sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și un nivel ridicat de educație și de formare profesională.

| (3) | Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre sunt compatibile cu orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii prevăzute în Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului (4). Acestea formează împreună orientările integrate pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 (denumite în continuare „orientări integrate Europa 2020”) și urmează să fie adoptate de către Consiliu pentru a ghida politicile statelor membre și ale Uniunii. |
| --- | --- |

(3)

Orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre sunt compatibile cu orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii prevăzute în Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului (4). Acestea formează împreună orientările integrate pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 (denumite în continuare „orientări integrate Europa 2020”) și urmează să fie adoptate de către Consiliu pentru a ghida politicile statelor membre și ale Uniunii.

| (4) | În conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politicile fiscale, macroeconomice și structurale. Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea multilaterală integrată a politicilor economice, bugetare, privind ocuparea forței de muncă și sociale și urmărește atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei, astfel cum se prevede în Decizia 2010/707/UE a Consiliului (5). Se preconizează că simplificarea și consolidarea semestrului european, astfel cum sunt stabilite în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 realizată de Comisie, vor îmbunătăți în continuare funcționarea acestuia. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea a elaborat și a pus în aplicare instrumente de coordonare pentru politicile fiscale, macroeconomice și structurale. Semestrul european combină diferitele instrumente într-un cadru global pentru supravegherea multilaterală integrată a politicilor economice, bugetare, privind ocuparea forței de muncă și sociale și urmărește atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei, astfel cum se prevede în Decizia 2010/707/UE a Consiliului (5). Se preconizează că simplificarea și consolidarea semestrului european, astfel cum sunt stabilite în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 realizată de Comisie, vor îmbunătăți în continuare funcționarea acestuia.

| (5) | Criza financiară și economică a revelat și a evidențiat deficiențe importante în economia Uniunii și în economiile statelor sale membre. Criza a evidențiat, de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a piețelor muncii din statele membre. Garantarea faptului că Uniunea progresează către o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și crearea de locuri de muncă reprezintă principala provocare a prezentului. Aceasta necesită măsuri de politică coordonate, ambițioase și eficace, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu TFUE și cu guvernanța economică a Uniunii. Combinând măsurile legate de ofertă și de cerere, aceste măsuri de politică ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții, un angajament reînnoit pentru reformele structurale și exercitarea responsabilității fiscale, ținând cont în același timp de impactul lor asupra ocupării forței de muncă și de impactul lor social. În acest sens, tabloul de bord al principalilor indicatori sociali și de ocupare a forței de muncă din cadrul raportului comun privind ocuparea forței de muncă din 2015, adoptat de Consiliu și Comisie, reprezintă un instrument extrem de util care contribuie la detectarea în timp util a principalelor probleme și divergențe sociale și în materie de ocupare a forței de muncă și care identifică domeniile în care este cea mai mare nevoie de o reacție politică. |
| --- | --- |

(5)

Criza financiară și economică a revelat și a evidențiat deficiențe importante în economia Uniunii și în economiile statelor sale membre. Criza a evidențiat, de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a piețelor muncii din statele membre. Garantarea faptului că Uniunea progresează către o creștere economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și crearea de locuri de muncă reprezintă principala provocare a prezentului. Aceasta necesită măsuri de politică coordonate, ambițioase și eficace, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în conformitate cu TFUE și cu guvernanța economică a Uniunii. Combinând măsurile legate de ofertă și de cerere, aceste măsuri de politică ar trebui să cuprindă un stimulent pentru investiții, un angajament reînnoit pentru reformele structurale și exercitarea responsabilității fiscale, ținând cont în același timp de impactul lor asupra ocupării forței de muncă și de impactul lor social. În acest sens, tabloul de bord al principalilor indicatori sociali și de ocupare a forței de muncă din cadrul raportului comun privind ocuparea forței de muncă din 2015, adoptat de Consiliu și Comisie, reprezintă un instrument extrem de util care contribuie la detectarea în timp util a principalelor probleme și divergențe sociale și în materie de ocupare a forței de muncă și care identifică domeniile în care este cea mai mare nevoie de o reacție politică.

| (6) | Reformele pieței muncii, inclusiv mecanismele de stabilire a salariilor la nivel național, ar trebui să urmeze practicile naționale de dialog social și să asigure spațiul politic necesar pentru o amplă examinare a aspectelor socioeconomice. |
| --- | --- |

(6)

Reformele pieței muncii, inclusiv mecanismele de stabilire a salariilor la nivel național, ar trebui să urmeze practicile naționale de dialog social și să asigure spațiul politic necesar pentru o amplă examinare a aspectelor socioeconomice.

| (7) | Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, impactul social al crizei și să vizeze construirea unei societăți bazate pe coeziune, în care oamenii să aibă capacitatea să anticipeze și să gestioneze schimbările, precum și să aibă o participare activă în societate și în economie. Ar trebui să se asigure acces și oportunități pentru toți și să se reducă sărăcia și excluziunea socială, în special prin asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor muncii și a sistemelor de protecție socială și prin înlăturarea barierelor din calea participării pe piața muncii. De asemenea, statele membre ar trebui să garanteze accesul tuturor cetățenilor și tuturor regiunilor la beneficiile creșterii economice. |
| --- | --- |

(7)

Statele membre și Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, impactul social al crizei și să vizeze construirea unei societăți bazate pe coeziune, în care oamenii să aibă capacitatea să anticipeze și să gestioneze schimbările, precum și să aibă o participare activă în societate și în economie. Ar trebui să se asigure acces și oportunități pentru toți și să se reducă sărăcia și excluziunea socială, în special prin asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor muncii și a sistemelor de protecție socială și prin înlăturarea barierelor din calea participării pe piața muncii. De asemenea, statele membre ar trebui să garanteze accesul tuturor cetățenilor și tuturor regiunilor la beneficiile creșterii economice.

| (8) | O acțiune coerentă cu orientările integrate Europa 2020 reprezintă o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii („Strategia Europa 2020”). Strategia Europa 2020 ar trebui să se bazeze pe o serie integrată de politici europene și naționale, pe care statele membre și Uniunea ar trebui să le pună în aplicare pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor structurale coordonate, pe o combinație adecvată de politici economice globale și pe o contribuție mai substanțială a politicilor europene la obiectivele Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(8)

O acțiune coerentă cu orientările integrate Europa 2020 reprezintă o contribuție importantă la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii („Strategia Europa 2020”). Strategia Europa 2020 ar trebui să se bazeze pe o serie integrată de politici europene și naționale, pe care statele membre și Uniunea ar trebui să le pună în aplicare pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor structurale coordonate, pe o combinație adecvată de politici economice globale și pe o contribuție mai substanțială a politicilor europene la obiectivele Strategiei Europa 2020.

| (9) | Cu toate că se adresează statelor membre și Uniunii, orientările integrate Europa 2020 ar trebui să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, implicând îndeaproape parlamentele, precum și cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile. |
| --- | --- |

(9)

Cu toate că se adresează statelor membre și Uniunii, orientările integrate Europa 2020 ar trebui să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile naționale, regionale și locale, implicând îndeaproape parlamentele, precum și cu partenerii sociali și cu reprezentanții societății civile.

| (10) | Orientările integrate Europa 2020 ghidează statele membre în privința punerii în aplicare a reformelor, reflectând interdependența dintre statele membre. Aceste orientări integrate sunt coerente cu Pactul de stabilitate și de creștere și cu legislația europeană existentă. Respectivele orientări integrate ar trebui să formeze baza pentru recomandările specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre. |
| --- | --- |

(10)

Orientările integrate Europa 2020 ghidează statele membre în privința punerii în aplicare a reformelor, reflectând interdependența dintre statele membre. Aceste orientări integrate sunt coerente cu Pactul de stabilitate și de creștere și cu legislația europeană existentă. Respectivele orientări integrate ar trebui să formeze baza pentru recomandările specifice fiecărei țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre.

| (11) | Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială ar trebui să monitorizeze modul în care se pun în aplicare politicile relevante având în vedere orientările privind ocuparea forței de muncă, în conformitate cu mandatele lor respective întemeiate pe tratate. Aceste comitete și alte grupuri de pregătire ale Consiliului implicate în coordonarea politicilor economice și sociale ar trebui să colaboreze strâns, |
| --- | --- |

(11)

Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și Comitetul pentru protecție socială ar trebui să monitorizeze modul în care se pun în aplicare politicile relevante având în vedere orientările privind ocuparea forței de muncă, în conformitate cu mandatele lor respective întemeiate pe tratate. Aceste comitete și alte grupuri de pregătire ale Consiliului implicate în coordonarea politicilor economice și sociale ar trebui să colaboreze strâns,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta decizie se adoptă orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre, astfel cum figurează în anexă. Aceste orientări fac parte din „Orientările integrate Europa 2020”.

Articolul 2

Orientările prevăzute în anexă sunt luate în considerare de către statele membre în politicile lor privind ocuparea forței de muncă și în programele lor de reformă care se raportează în concordanță cu articolul 148 alineatul (3) din TFUE.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Luxemburg, 5 octombrie 2015.

Pentru Consiliu

Președintele

N. SCHMIT

---

(1)  Avizul din 8 iulie 2015 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Avizul din 27 mai 2015 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

2

(3)  Avizul din 4 iunie 2015 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

3

(4)  Recomandarea (UE) 2015/1184 a Consiliului din 14 iulie 2015 privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (JO L 192, 18.7.2015, p. 27).

4

(5)  Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 308, 24.11.2010, p. 46).

5

---

ANEXĂ

ORIENTĂRI PENTRU POLITICILE DE OCUPARE A FORȚEI DE MUNCĂ ALE STATELOR MEMBRE

PARTEA II A ORIENTĂRILOR INTEGRATE EUROPA 2020

Orientarea 5: Stimularea cererii de forță de muncă

Statele membre ar trebui să faciliteze crearea de locuri de muncă de calitate, să reducă barierele din calea întreprinderilor în ceea ce privește angajarea de personal, să promoveze antreprenoriatul și în mod special înființarea și creșterea întreprinderilor mici. Statele membre ar trebui să promoveze economia socială și să încurajeze inovarea socială în mod activ.

Sarcina fiscală ar trebui să fie transferată de la impozitarea muncii la alte surse de impozitare mai puțin dăunătoare pentru ocuparea forței de muncă și creșterea economică, protejând în același timp veniturile destinate unei protecții sociale adecvate și cheltuielile de stimulare a creșterii economice. Reducerea impozitării muncii ar trebui să vizeze eliminarea barierelor și a factorilor de descurajare a participării pe piața muncii, în special pentru persoanele cele mai îndepărtate de piața muncii.

Statele membre ar trebui, în colaborare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile interne, să încurajeze instituirea unor mecanisme de stabilire a salariilor care să permită o adaptare a salariilor la evoluția productivității. Ar trebui să se țină cont de diferențele în materie de competențe și de divergențele de performanță economică între diversele regiuni, sectoare și întreprinderi. În cazul stabilirii unui salariu minim, statele membre și partenerii sociali ar trebui să ia în considerare impactul acestuia asupra sărăciei persoanelor încadrate în muncă, asupra creării de locuri de muncă și asupra competitivității.

Orientarea 6: Îmbunătățirea ofertei de forță de muncă, de aptitudini și de competențe

Statele membre, în cooperare cu partenerii sociali, ar trebui să promoveze productivitatea și capacitatea de inserție profesională printr-o ofertă adecvată de cunoștințe, aptitudini și competențe relevante. Statele membre ar trebui să realizeze investiția necesară în toate sistemele de educație și de formare profesională pentru a îmbunătăți eficiența și eficacitatea acestora în ridicarea nivelului de aptitudini și competențe al forței de muncă pentru a le permite astfel să anticipeze și să răspundă mai bine necesităților aflate în schimbare rapidă ale piețelor dinamice ale muncii, într-o economie din ce în ce mai digitală și în contextul schimbărilor tehnologice, de mediu și demografice. Statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a îmbunătăți accesul tuturor la învățare de calitate pe tot parcursul vieții și pentru a pune în aplicare strategii de îmbătrânire activă care permit prelungirea vieții profesionale.

Ar trebui abordate deficiențele structurale ale sistemelor de educație și de formare profesională, pentru a se asigura rezultate de calitate ale învățării și pentru a se reduce numărul tinerilor care părăsesc școala timpuriu. Statele membre ar trebui să crească nivelul de instruire, să încurajeze sistemele de învățare bazate pe muncă precum învățarea duală, să modernizeze formarea profesională și să înmulțească oportunitățile de recunoaștere și validare a aptitudinilor și competențelor obținute în afara educației formale.

Ar trebui să se combată șomajul ridicat și inactivitatea. Șomajul pe termen lung și structural ar trebui redus semnificativ și prevenit prin intermediul unor strategii cuprinzătoare, care se consolidează reciproc și care includ un sprijin activ personalizat pentru revenirea pe piața muncii. Șomajul în rândul tinerilor și numărul ridicat de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) ar trebui să fie abordate în mod cuprinzător printr-o îmbunătățire structurală a tranziției de la școală la muncă, inclusiv prin deplina punere în aplicare a Garanției pentru tineret.

Barierele din calea ocupării forței de muncă ar trebui să fie reduse, în special pentru grupurile defavorizate.

Ar trebui să crească participarea femeilor pe piața muncii și ar trebui să fie asigurată egalitatea între femei și bărbați, inclusiv prin salarii egale. Ar trebui să se promoveze reconcilierea dintre viața profesională și cea de familie, în special accesul la educație preșcolară de calitate și la prețuri abordabile, la servicii de îngrijire de calitate și la prețuri abordabile, precum și la servicii de îngrijire pe termen lung de calitate și la prețuri abordabile.

Statele membre ar trebui să utilizeze pe deplin Fondul social european și alte fonduri ale Uniunii pentru stimularea ocupării forței de muncă, a incluziunii sociale, a învățării pe tot parcursul vieții și a educației pentru a îmbunătăți administrația publică.

Orientarea 7: Îmbunătățirea funcționării piețelor muncii

Statele membre ar trebui să țină cont de principiile flexibilității și securității („principiile flexicurității”). Ele ar trebui să reducă și să prevină segmentarea în cadrul piețelor muncii și să combată munca nedeclarată. Normele de protecție a ocupării forței de muncă, legislația muncii și instituțiile ar trebui să asigure împreună un mediu adecvat pentru recrutare, oferind, în același timp, niveluri adecvate de protecție pentru toți cei încadrați în muncă și pentru cei aflați în căutarea unui loc de muncă. Ar trebui să fie asigurate locuri de muncă de calitate în ceea ce privește securitatea socioeconomică, organizarea muncii, oportunitățile de educație și formare profesională, condițiile de muncă (inclusiv sănătatea și securitatea) și echilibrul dintre viața profesională și cea privată.

În conformitate cu practicile naționale și în vederea îmbunătățirii funcționării și eficacității dialogului social la nivel național, statele membre ar trebui să implice îndeaproape parlamentele naționale și partenerii sociali în elaborarea și în punerea în aplicare a reformelor și a politicilor relevante.

Statele membre ar trebui să consolideze politicile active privind piața muncii prin ameliorarea eficacității, a direcționării, a impactului, a acoperirii și a interacțiunii acestora cu măsurile pasive, însoțite de drepturi și responsabilități pentru șomeri pentru ca aceștia să caute activ un loc de muncă. Aceste politici ar trebui să vizeze îmbunătățirea corelării cererii și a ofertei pe piața muncii și să sprijine tranzițiile durabile.

Statele membre ar trebui să tindă spre servicii publice de ocupare a forței de muncă mai eficace pentru a reduce șomajul și pentru a scurta durata acestuia oferind servicii personalizate de sprijin persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, sprijinind cererea pe piața muncii și punând în aplicare sisteme de măsurare a performanței. Statele membre ar trebui să îi activeze și să îi abiliteze efectiv pe cei care pot participa la piața muncii să facă acest lucru, protejându-i, în același timp, pe cei incapabili să participe. Statele membre ar trebui să promoveze piețe ale muncii favorabile incluziunii, deschise tuturor femeilor și bărbaților, instituind măsuri efective împotriva discriminării, precum și să augmenteze capacitatea de inserție profesională prin investirea în capitalul uman.

Ar trebui să se promoveze mobilitatea lucrătorilor în scopul valorificării întregului potențial al pieței europene a muncii. Ar trebui să se înlăture barierele legate de mobilitate din calea pensiilor ocupaționale și a recunoașterii calificărilor. Statele membre ar trebui, în același timp, să prevină încălcările normelor existente, precum și să detecteze potențialul „exod de creiere” din anumite regiuni.

Orientarea 8: Stimularea incluziunii sociale, combaterea sărăciei și promovarea egalității de șanse

Statele membre ar trebui să modernizeze sistemele de protecție socială pentru a oferi o protecție efectivă, eficientă și adecvată pe parcursul tuturor etapelor din viața unei persoane, stimulând incluziunea socială, promovând egalitatea de șanse inclusiv pentru femei și bărbați și abordând inegalitățile. Completarea abordărilor universale cu cele selective va îmbunătăți eficacitatea, în timp ce simplificarea ar trebui să ducă la o mai bună accesibilitate și calitate. Ar trebui să se acorde o atenție mai mare strategiilor de prevenire și celor integrate. Sistemele de protecție socială ar trebui să promoveze incluziunea socială prin încurajarea participării active a persoanelor pe piața muncii și în societate. Serviciile abordabile, accesibile și de calitate precum îngrijirea copiilor, îngrijirea în afara școlii, educația, formarea profesională, asigurarea locuinței, serviciile medicale și îngrijirea pe termen lung sunt esențiale. De asemenea, o atenție specială ar trebui acordată serviciilor de bază și acțiunilor de prevenire a părăsirii timpurii a școlii, de reducere a sărăciei persoanelor încadrate în muncă și de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale.

În acest scop, ar trebui utilizate în mod complementar o varietate de instrumente, în conformitate cu principiile incluziunii active, inclusiv servicii de facilitare a activării forței de muncă, servicii de calitate accesibile și ajutor adecvat pentru venit, orientate spre nevoile individuale. Sistemele de protecție socială ar trebui concepute într-un mod care să faciliteze includerea tuturor celor îndreptățiți, să sprijine protecția și investițiile în capitalul uman și să ajute la prevenirea, reducerea și protecția împotriva sărăciei și excluziunii sociale pe întreg ciclul vieții.

În contextul extinderii longevității și al schimbărilor demografice, statele membre ar trebui să asigure durabilitatea și caracterul adecvat al sistemelor de pensii pentru femei și bărbați. Statele membre ar trebui să îmbunătățească calitatea, accesibilitatea, eficiența și eficacitatea sistemelor de sănătate și de îngrijire pe termen lung, menținându-le totodată sustenabilitatea.

---

| 15.10.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 268/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 268/33

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/1849 A COMISIEI

din 13 octombrie 2015

privind măsurile de prevenire a introducerii și a răspândirii în Uniune a organismelor dăunătoare în ceea ce privește anumite legume originare din Ghana

[notificată cu numărul C(2015) 6858]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (1), în special articolul 16 alineatul (3) a treia teză,

întrucât:

| (1) | Controalele fitosanitare efectuate de statele membre asupra transporturilor de anumite plante și produse vegetale originare din Ghana au evidențiat că un număr mare de astfel de plante și produse vegetale erau infestate cu organisme dăunătoare, în principal Tephritidae neeuropene, precum Ceratitis cosyra (Walker), Thrips palmi Karny sau Bemisia tabaci (Genn.). Numărul de transporturi din Ghana conținând organisme dăunătoare interceptate în Uniune a avut o puternică tendință ascendentă începând cu 2009. Cea mai mare parte a interceptărilor vizează plante, altele decât semințele, de Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. și Solanum L., cu excepția S. lycopersicum L. (denumite în continuare „mărfurile specificate”). |
| --- | --- |

(1)

Controalele fitosanitare efectuate de statele membre asupra transporturilor de anumite plante și produse vegetale originare din Ghana au evidențiat că un număr mare de astfel de plante și produse vegetale erau infestate cu organisme dăunătoare, în principal Tephritidae neeuropene, precum Ceratitis cosyra (Walker), Thrips palmi Karny sau Bemisia tabaci (Genn.). Numărul de transporturi din Ghana conținând organisme dăunătoare interceptate în Uniune a avut o puternică tendință ascendentă începând cu 2009. Cea mai mare parte a interceptărilor vizează plante, altele decât semințele, de Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. și Solanum L., cu excepția S. lycopersicum L. (denumite în continuare „mărfurile specificate”).

| (2) | Auditurile efectuate de Comisie în Ghana în 2012 și 2015 au evidențiat deficiențe la nivelul sistemului de certificare fitosanitară la export. În ciuda asigurărilor primite și a acțiunilor anunțate de autoritățile competente din Ghana, numărul interceptărilor a continuat să crească. |
| --- | --- |

(2)

Auditurile efectuate de Comisie în Ghana în 2012 și 2015 au evidențiat deficiențe la nivelul sistemului de certificare fitosanitară la export. În ciuda asigurărilor primite și a acțiunilor anunțate de autoritățile competente din Ghana, numărul interceptărilor a continuat să crească.

| (3) | Având în vedere rezultatul auditurilor respective și numărul interceptărilor, Comisia a concluzionat că garanțiile fitosanitare actuale ale Ghanei nu sunt suficiente pentru a garanta că transporturile de plante și produse vegetale din Ghana nu conțin organisme dăunătoare sau pentru a evita riscul de introducere a unor organisme dăunătoare în Uniune prin importul mărfurilor specificate. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere rezultatul auditurilor respective și numărul interceptărilor, Comisia a concluzionat că garanțiile fitosanitare actuale ale Ghanei nu sunt suficiente pentru a garanta că transporturile de plante și produse vegetale din Ghana nu conțin organisme dăunătoare sau pentru a evita riscul de introducere a unor organisme dăunătoare în Uniune prin importul mărfurilor specificate.

| (4) | Ar trebui luate măsuri pentru a face față riscului reprezentat de importul în Uniune al mărfurilor specificate. Prin urmare, introducerea în Uniune a mărfurilor specificate ar trebui să fie interzisă. |
| --- | --- |

(4)

Ar trebui luate măsuri pentru a face față riscului reprezentat de importul în Uniune al mărfurilor specificate. Prin urmare, introducerea în Uniune a mărfurilor specificate ar trebui să fie interzisă.

| (5) | Măsurile ar trebui să rămână în vigoare până la 31 decembrie 2016, pentru a face față riscului continuu de introducere a organismelor dăunătoare, permițând în același timp Ghanei să își modernizeze sistemul de certificare. |
| --- | --- |

(5)

Măsurile ar trebui să rămână în vigoare până la 31 decembrie 2016, pentru a face față riscului continuu de introducere a organismelor dăunătoare, permițând în același timp Ghanei să își modernizeze sistemul de certificare.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se interzice introducerea pe teritoriul Uniunii a plantelor, altele decât semințele, de Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. și Solanum L., cu excepția S. lycopersicum L. originare din Ghana.

Articolul 2

Articolul 1 se aplică până la 31 decembrie 2016.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 13 octombrie 2015.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 169, 10.7.2000, p. 1.

1

---