# Euroopa Liidu L 274/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 274 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide18. oktoober 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 274

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide18. oktoober 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2015/1861, 18. oktoober 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2015/1862, 18. oktoober 2015, millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 161 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1863, 18. oktoober 2015, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid | 174 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2015/1861, 18. oktoober 2015, millega muudetakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2015/1862, 18. oktoober 2015, millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

161

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2015/1863, 18. oktoober 2015, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

174

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 18.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/1861,

18. oktoober 2015,

millega muudetakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 267/2012 (2) jõustatakse otsuses 2010/413/ÜVJP ettenähtud meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 267/2012 (2) jõustatakse otsuses 2010/413/ÜVJP ettenähtud meetmed.

| (2) | 18. oktoobril 2015 võttis nõukogu vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1863, (3) millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, et kehtestada teatavad meetmed kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015), millega kinnitatakse 14. juuli 2015. aasta ühine laiaulatuslik tegevuskava seoses Iraani tuumaküsimusega ja määratakse kindlaks kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga võetavad meetmed. |
| --- | --- |

(2)

18. oktoobril 2015 võttis nõukogu vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1863, (3) millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, et kehtestada teatavad meetmed kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015), millega kinnitatakse 14. juuli 2015. aasta ühine laiaulatuslik tegevuskava seoses Iraani tuumaküsimusega ja määratakse kindlaks kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga võetavad meetmed.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) kohaselt tuleb lõpetada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1696 (2006), 1737 (2006), 1747 (2007), 1803 (2008), 1835 (2008), 1929 (2010) ja 2224 (2015) sätete kohaldamine, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA) on kindlaks teinud, et Iraan on täitnud oma ühise laiaulatusliku tegevuskava kohased kohustused. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) kohaselt tuleb lõpetada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1696 (2006), 1737 (2006), 1747 (2007), 1803 (2008), 1835 (2008), 1929 (2010) ja 2224 (2015) sätete kohaldamine, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA) on kindlaks teinud, et Iraan on täitnud oma ühise laiaulatusliku tegevuskava kohased kohustused.

| (4) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2231 (2015) on samuti sätestatud, et riigid täidavad asjakohaseid sätteid, mis sisalduvad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisas ning mille eesmärk on edendada läbipaistvust ja luua ühise laiaulatusliku tegevuskava täielikku rakendamist soodustav õhkkond. |
| --- | --- |

(4)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2231 (2015) on samuti sätestatud, et riigid täidavad asjakohaseid sätteid, mis sisalduvad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisas ning mille eesmärk on edendada läbipaistvust ja luua ühise laiaulatusliku tegevuskava täielikku rakendamist soodustav õhkkond.

| (5) | Ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaselt nähakse otsusega (ÜVJP) 2015/1863 ette kõigi liidu tuumaenergiaalaste majanduslike ja finantsiliste piiravate meetmete lõpetamine samal ajal, kui IAEA on kindlaks teinud, et Iraan rakendab kokkulepitud tuumaenergiaalaseid meetmeid. Lisaks kehtestatakse otsusega (ÜVJP) 2015/1863 loa andmise kord, mille alusel vaadatakse läbi Iraanile teostatavad tuumaenergiaalased üleandmised või Iraaniga läbiviidavad tuumaenergiaalased tegevused, mis ei ole hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015), ning mille alusel tehakse nende suhtes otsus täielikus kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga. |
| --- | --- |

(5)

Ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaselt nähakse otsusega (ÜVJP) 2015/1863 ette kõigi liidu tuumaenergiaalaste majanduslike ja finantsiliste piiravate meetmete lõpetamine samal ajal, kui IAEA on kindlaks teinud, et Iraan rakendab kokkulepitud tuumaenergiaalaseid meetmeid. Lisaks kehtestatakse otsusega (ÜVJP) 2015/1863 loa andmise kord, mille alusel vaadatakse läbi Iraanile teostatavad tuumaenergiaalased üleandmised või Iraaniga läbiviidavad tuumaenergiaalased tegevused, mis ei ole hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015), ning mille alusel tehakse nende suhtes otsus täielikus kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga.

| (6) | Kohustus tühistada kõik liidu tuumavaldkonna piiravad meetmed kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga ei piira nimetatud tegevuskavas täpsustatud vaidluste lahendamise mehhanismi kohaldamist ja liidu piiravate meetmete taaskehtestamist juhul, kui esineb märkimisväärseid puudujääke Iraani-poolsel ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste kohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

(6)

Kohustus tühistada kõik liidu tuumavaldkonna piiravad meetmed kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga ei piira nimetatud tegevuskavas täpsustatud vaidluste lahendamise mehhanismi kohaldamist ja liidu piiravate meetmete taaskehtestamist juhul, kui esineb märkimisväärseid puudujääke Iraani-poolsel ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste kohustuste täitmisel.

| (7) | Liidu piiravate meetmete taaskehtestamise korral tagatakse sanktsioonide leevendusmeetmete kehtivuse ajal ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaselt sõlmitud lepingute täitmise piisav kaitse kooskõlas varasemate sätetega, mis kehtisid sanktsioonide algse kehtestamise ajal. |
| --- | --- |

(7)

Liidu piiravate meetmete taaskehtestamise korral tagatakse sanktsioonide leevendusmeetmete kehtivuse ajal ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaselt sõlmitud lepingute täitmise piisav kaitse kooskõlas varasemate sätetega, mis kehtisid sanktsioonide algse kehtestamise ajal.

| (8) | Pidades silmas erilist ohtu, mida rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule kujutab Iraani tuumaprogramm, ning et tagada kooskõla otsuse 2010/413/ÜVJP I, II, III ja IV lisa muutmise ja läbivaatamise protsessiga, peaks nõukogul olema õigus muuta määruse (EL) nr 267/2012 VIII, IX, XIII ja XIV lisas esitatud loetelusid. |
| --- | --- |

(8)

Pidades silmas erilist ohtu, mida rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule kujutab Iraani tuumaprogramm, ning et tagada kooskõla otsuse 2010/413/ÜVJP I, II, III ja IV lisa muutmise ja läbivaatamise protsessiga, peaks nõukogul olema õigus muuta määruse (EL) nr 267/2012 VIII, IX, XIII ja XIV lisas esitatud loetelusid.

| (9) | Meetmete rakendamiseks on vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(9)

Meetmete rakendamiseks on vaja liidu tasandi õigusakti, eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid nimetatud meetmeid ühetaoliselt.

| (10) | Määrust (EL) nr 267/2012 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(10)

Määrust (EL) nr 267/2012 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 267/2012 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklist 1 jäetakse välja punkt t ja lisatakse järgmine punkt:
  „u)   „ühiskomisjon”– ühiskomisjon, kuhu kuuluvad Iraani, Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsiooni, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide esindajad ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”), mis luuakse 14. juuli 2015. aasta ühise laiaulatusliku tegevuskava rakendamise jälgimiseks ning mis täidab selles määratud ülesandeid kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskava „Preambuli ja üldsätete” punkti ix ning ühise laiaulatusliku tegevuskava IV lisaga.” |
| --- | --- |

1)

Artiklist 1 jäetakse välja punkt t ja lisatakse järgmine punkt:

„u)   „ühiskomisjon”– ühiskomisjon, kuhu kuuluvad Iraani, Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsiooni, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide esindajad ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”), mis luuakse 14. juuli 2015. aasta ühise laiaulatusliku tegevuskava rakendamise jälgimiseks ning mis täidab selles määratud ülesandeid kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskava „Preambuli ja üldsätete” punkti ix ning ühise laiaulatusliku tegevuskava IV lisaga.”

| 2) | Artiklid 2, 3 ja 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artiklid 2, 3 ja 4 jäetakse välja.

| 3) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 2a
  1.   Eelnevat luba on vaja:






  a) | I lisas loetletud, liidust või väljastpoolt liitu pärinevate kaupade ja tehnoloogia müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või nende Iraanis kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 2a

1.   Eelnevat luba on vaja:

a)

I lisas loetletud, liidust või väljastpoolt liitu pärinevate kaupade ja tehnoloogia müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või nende Iraanis kasutamiseks;

| b) | otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks seoses I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga või seoses I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia tarnimise, tootmise, hoolduse või kasutamisega; |
| --- | --- |

b)

otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks seoses I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga või seoses I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia tarnimise, tootmise, hoolduse või kasutamisega;

| c) | otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamise või rahalise abi pakkumiseks seoses I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

c)

otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamise või rahalise abi pakkumiseks seoses I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks;

| d) | enne mis tahes kokkuleppe sõlmimist Iraani isiku, üksuse või asutusega või mis tahes nende nimel või juhtimisel tegutseva isiku või üksusega, sealhulgas sellise isiku, üksuse või asutuse poolt laenude või krediidi andmise vastuvõtmine, ning mis võimaldab sellisel isikul, üksusel või asutusel kas iseseisvalt või ühisettevõtte või muu partnerluse osana osaleda või suurendada oma osalemist äritegevuses, mis hõlmab järgmist:






  i) | uraani kaevandamine; |
| --- | --- | --- |

d)

enne mis tahes kokkuleppe sõlmimist Iraani isiku, üksuse või asutusega või mis tahes nende nimel või juhtimisel tegutseva isiku või üksusega, sealhulgas sellise isiku, üksuse või asutuse poolt laenude või krediidi andmise vastuvõtmine, ning mis võimaldab sellisel isikul, üksusel või asutusel kas iseseisvalt või ühisettevõtte või muu partnerluse osana osaleda või suurendada oma osalemist äritegevuses, mis hõlmab järgmist:

i)

uraani kaevandamine;

| ii) | tuumatarneriikide grupi loendi 1. osas loetletud tuumamaterjalide tootmine või kasutamine. |
| --- | --- |

ii)

tuumatarneriikide grupi loendi 1. osas loetletud tuumamaterjalide tootmine või kasutamine.

See hõlmab laenude või krediidi andmist sellisele isikule, üksusele või asutusele;

| e) | I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia ostmiseks, importimiseks või transportimiseks Iraanist, olenemata sellest, kas need pärinevad Iraanist või mitte. |
| --- | --- |

e)

I lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia ostmiseks, importimiseks või transportimiseks Iraanist, olenemata sellest, kas need pärinevad Iraanist või mitte.

2.   I lisas loetletakse tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvad esemed, sealhulgas kaubad, tehnoloogia ja tarkvara.

3.   Asjaomane liikmesriik esitab lõike 1 punktide a–d kohaselt kavandatava loa ÜRO Julgeolekunõukogule heakskiitmiseks iga üksikjuhtumi korral eraldi ega anna luba enne kõnealuse heakskiidu saamist.

4.   Asjaomane liikmesriik esitab ka iga üksikjuhtumi korral eraldi lõike 1 punktides a–d osutatud tegevusteks kavandatavad load ÜRO Julgeolekunõukogule heakskiitmiseks, kui ta teeb kindlaks, et kõnealused tegevused seonduvad täiendavate kaupade või tehnoloogiaga, mis võivad kaasa aidata uraani ümbertöötlemise, rikastamise või raske veega seotud tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga. Liikmesriik ei anna luba enne kõnealuse heakskiidu saamist.

5.   Pädev asutus ei anna lõike 1 punkti e kohast luba enne, kui ühiskomisjon on selle heaks kiitnud.

6.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat lõigete 1 ja 5 alusel antud lubadest või sellest, kui ÜRO Julgeolekunõukogu keeldub loa heakskiitmisest vastavalt lõikele 3 või 4.

Artikkel 2b

1.   Artikli 2a lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata seoses kavandatavate lubadega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c esimeses lõigus osutatud seadmete Iraanile tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks, kui need on mõeldud kergvee reaktorite jaoks.

2.   Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat käesoleva artikli alusel antud lubadest.

Artikkel 2c

1.   Pädevad asutused, kes annavad loa kooskõlas artikli 2a lõike 1 punktiga a ja artikliga 2b, tagavad et:

| a) | tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvate suuniste nõuded on vajaduse korral täidetud; |
| --- | --- |

a)

tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvate suuniste nõuded on vajaduse korral täidetud;

| b) | Iraanilt on saadud õigus jälgida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada; |
| --- | --- |

b)

Iraanilt on saadud õigus jälgida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada;

| c) | ÜRO Julgeolekunõukogu teavitatakse tarnimisest, müügist või üleandmisest kümne päeva jooksul ning |
| --- | --- |

c)

ÜRO Julgeolekunõukogu teavitatakse tarnimisest, müügist või üleandmisest kümne päeva jooksul ning

| d) | I lisas osutatud tarnitud kaupade ja tehnoloogia puhul teavitatakse IAEAd tarnimisest, müügist või üleandmisest kümne päeva jooksul. |
| --- | --- |

d)

I lisas osutatud tarnitud kaupade ja tehnoloogia puhul teavitatakse IAEAd tarnimisest, müügist või üleandmisest kümne päeva jooksul.

2.   Ekspordiks, mille jaoks on artikli 2a lõike 1 punkti a kohaselt vaja luba, annavad loa eksportija asukohajärgse liikmesriigi pädevad asutused. Luba kehtib kogu liidus.

3.   Eksportijad esitavad pädevatele asutustele kõik ekspordiloa taotlemiseks nõutavad asjakohased andmed, nagu need on sätestatud määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 14 lõikes 1 ja määratletud iga pädeva asutuse poolt.

Artikkel 2d

1.   Artikli 2a lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata seoses kavandatavate lubadega esemete, materjalide, varustuse, kaupade ja tehnoloogia tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks ja nendega seotud tehnilise abi osutamiseks, koolituseks, rahalise abi osutamiseks, investeeringuteks, vahenduseks või mis tahes muude teenuste osutamiseks, kui pädevad asutused leiavad, et nimetatud tegevus on otseselt seotud järgmisega:

| a) | Fordowi rajatise kahe kaskaadi muutmine, mis on vajalik stabiilsete isotoopide tootmiseks; |
| --- | --- |

a)

Fordowi rajatise kahe kaskaadi muutmine, mis on vajalik stabiilsete isotoopide tootmiseks;

| b) | Iraani rikastatud uraani eksport üle 300 kg, kui vastu saadakse looduslikku uraani või |
| --- | --- |

b)

Iraani rikastatud uraani eksport üle 300 kg, kui vastu saadakse looduslikku uraani või

| c) | Araki reaktori moderniseerimine vastavalt kokkulepitud kontseptuaalsele projektile ja sellest tulenevalt vastavalt kõnealuse reaktori kokkulepitud lõplikule projektile. |
| --- | --- |

c)

Araki reaktori moderniseerimine vastavalt kokkulepitud kontseptuaalsele projektile ja sellest tulenevalt vastavalt kõnealuse reaktori kokkulepitud lõplikule projektile.

2.   Pädev asutus, kes annab loa kooskõlas lõikega 1, tagab et:

| a) | kõiki tegevusi teostatakse rangelt kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga; |
| --- | --- |

a)

kõiki tegevusi teostatakse rangelt kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga;

| b) | tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvate suuniste nõuded on vajaduse korral täidetud; |
| --- | --- |

b)

tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvate suuniste nõuded on vajaduse korral täidetud;

| c) | Iraanilt on saadud õigus kontrollida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada. |
| --- | --- |

c)

Iraanilt on saadud õigus kontrollida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada.

3.   Asjaomane liikmesriik teavitab:

| a) | ÜRO Julgeolekunõukogu ja ühiskomisjoni sellistest tegevustest kümme päeva ette; |
| --- | --- |

a)

ÜRO Julgeolekunõukogu ja ühiskomisjoni sellistest tegevustest kümme päeva ette;

| b) | IAEAd kümne päeva jooksul pärast tarnimist, müüki või üleandmist, kui tarnitud esemed, materjalid, varustus, kaubad ja tehnoloogia sisaldub tuumatarneriikide grupi loendis. |
| --- | --- |

b)

IAEAd kümne päeva jooksul pärast tarnimist, müüki või üleandmist, kui tarnitud esemed, materjalid, varustus, kaubad ja tehnoloogia sisaldub tuumatarneriikide grupi loendis.

4.   Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat käesoleva artikli alusel antud lubadest.”

| 4) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 3a
  1.   Eelnevat luba on iga üksikjuhtumi korral eraldi vaja:






  a) | II lisas loetletud, liidust või väljastpoolt liitu pärinevate kaupade ja tehnoloogia müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või nende Iraanis kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

4)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 3a

1.   Eelnevat luba on iga üksikjuhtumi korral eraldi vaja:

a)

II lisas loetletud, liidust või väljastpoolt liitu pärinevate kaupade ja tehnoloogia müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või nende Iraanis kasutamiseks;

| b) | otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks seoses II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga või seoses II lisas loetletud kaupade tarnimise, tootmise, hoolduse või kasutamisega; |
| --- | --- |

b)

otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks seoses II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga või seoses II lisas loetletud kaupade tarnimise, tootmise, hoolduse või kasutamisega;

| c) | otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamise või rahalise abi pakkumiseks seoses II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

c)

otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamise või rahalise abi pakkumiseks seoses II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks;

| d) | enne mis tahes kokkuleppe sõlmimist Iraani isiku, üksuse või asutusega või mis tahes nende nimel või juhtimisel tegutseva isiku või üksusega, sealhulgas sellise isiku, üksuse või asutuse poolt laenude või krediidi andmise vastuvõtmine, ning mis võimaldab sellisel isikul, üksusel või asutusel kas iseseisvalt või ühisettevõtte või muu partnerluse osana osaleda või suurendada oma osalemist äritegevuses, mis hõlmab II lisas loetletud tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

d)

enne mis tahes kokkuleppe sõlmimist Iraani isiku, üksuse või asutusega või mis tahes nende nimel või juhtimisel tegutseva isiku või üksusega, sealhulgas sellise isiku, üksuse või asutuse poolt laenude või krediidi andmise vastuvõtmine, ning mis võimaldab sellisel isikul, üksusel või asutusel kas iseseisvalt või ühisettevõtte või muu partnerluse osana osaleda või suurendada oma osalemist äritegevuses, mis hõlmab II lisas loetletud tehnoloogiaid;

| e) | II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia ostmiseks, importimiseks või transportimiseks Iraanist, olenemata sellest, kas need pärinevad Iraanist või mitte. |
| --- | --- |

e)

II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia ostmiseks, importimiseks või transportimiseks Iraanist, olenemata sellest, kas need pärinevad Iraanist või mitte.

2.   II lisas loetletakse I ja III lisas loetlemata kaubad ja tehnoloogia, mis võivad kaasa aidata uraani ümbertöötlemise, rikastamise või raske veega seotud või muudele tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga.

3.   Eksportijad esitavad pädevale asutusele kõik loa taotlemiseks nõutavad asjakohased andmed.

4.   Pädevad asutused ei anna luba lõike 1 punktides a–e osutatud tehinguteks, kui neil on piisavalt põhjust arvata, et kõnealused tehingud aitaksid kaasa uraani ümbertöötlemise või rikastamise või raske veega seotud või muudele tuumaenergiaga seotud tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga.

5.   Pädevad asutused vahetavad teavet käesoleva artikli alusel saadud loataotluste kohta. Sel eesmärgil kasutatakse määruse (EÜ) nr 428/2009 artikli 19 lõikes 4 osutatud süsteemi.

6.   Pädev asutus, kes annab loa kooskõlas lõike 1 punktiga a, tagab et Iraanilt on saadud õigus kontrollida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada.

7.   Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele, komisjonile ja kõrgele esindajale oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist.

Artikkel 3b

1.   Ekspordiks, mille jaoks on artikli 3a kohaselt vaja luba, annavad loa eksportija asukohajärgse liikmesriigi pädevad asutused kooskõlas määruse (EÜ) nr 428/2009 artiklis 11 sätestatud üksikasjalike eeskirjadega. Luba kehtib kogu liidus.

2.   Artikli 3a lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimuste kohaselt võivad pädevad asutused nende poolt välja antud ekspordiloa tühistada, peatada või kehtetuks tunnistada või seda muuta.

3.   Kui vastavalt artikli 3a lõikele 4 keeldub pädev asutus loa andmisest, tühistab, peatab või tunnistab selle kehtetuks või muudab seda oluliselt, teatab asjaomane liikmesriik sellest teistele liikmesriikidele, komisjonile ja kõrgele esindajale ning vahetab nendega asjakohast teavet, järgides nõukogu määruse (EÜ) nr 515/97 (4) sätteid sellise teabe konfidentsiaalsuse kohta.

4.   Enne seda, kui liikmesriigi pädev asutus annab kooskõlas artikliga 3a välja loa tehinguks, mis on põhimõtteliselt sama kui tehing, mille puhul kehtib teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide artikli 3a lõike 4 kohane loa andmisest keeldumine, konsulteerib ta esmalt liikmesriigi või liikmesriikidega, kes keeldusid loa andmisest. Kui asjaomane liikmesriik otsustab pärast sellist konsulteerimist loa siiski anda, teavitab ta sellest teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat ning esitab kogu asjakohase teabe, millel otsus põhineb.

Artikkel 3c

1.   Artiklit 3a ei kohaldata seoses kavandatavate lubadega II lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia Iraanile tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks, kui need on mõeldud kergvee reaktorite jaoks.

2.   Pädev asutus, kes annab loa kooskõlas lõikega 1, tagab et Iraanilt on saadud õigus kontrollida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada.

3.   Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat käesoleva artikli alusel antud lubadest.

Artikkel 3d

1.   Artiklit 3a ei kohaldata seoses kavandatavate lubadega esemete, materjalide, varustuse, kaupade ja tehnoloogia tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks ja nendega seotud tehnilise abi osutamiseks, koolituseks, rahalise abi osutamiseks, investeeringuteks, vahenduseks või mis tahes muude teenuste osutamiseks, kui pädevad asutused leiavad, et nimetatud tegevus on otseselt seotud järgmisega:

| a) | Fordowi rajatise kahe kaskaadi muutmine, mis on vajalik stabiilsete isotoopide tootmiseks; |
| --- | --- |

a)

Fordowi rajatise kahe kaskaadi muutmine, mis on vajalik stabiilsete isotoopide tootmiseks;

| b) | Iraani rikastatud uraani eksport üle 300 kg, kui vastu saadakse looduslikku uraani või |
| --- | --- |

b)

Iraani rikastatud uraani eksport üle 300 kg, kui vastu saadakse looduslikku uraani või

| c) | Araki reaktori moderniseerimine vastavalt kokkulepitud kontseptuaalsele projektile ja sellest tulenevalt vastavalt kõnealuse reaktori kokkulepitud lõplikule projektile. |
| --- | --- |

c)

Araki reaktori moderniseerimine vastavalt kokkulepitud kontseptuaalsele projektile ja sellest tulenevalt vastavalt kõnealuse reaktori kokkulepitud lõplikule projektile.

2.   Pädev asutus, kes annab loa kooskõlas lõikega 1, tagab et:

| a) | kõiki tegevusi teostatakse rangelt kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga; |
| --- | --- |

a)

kõiki tegevusi teostatakse rangelt kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga;

| b) | Iraanilt on saadud õigus kontrollida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada. |
| --- | --- |

b)

Iraanilt on saadud õigus kontrollida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning seda õigust saab tõhusalt teostada.

3.   Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist.

(4)  Nõukogu 13. märtsi 1997. aasta määrus (EÜ) nr 515/97 liikmesriikide haldusasutuste vastastikusest abist ning haldusasutuste ja komisjoni vahelisest koostööst tolli- ja põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide nõutava kohaldamise tagamiseks (EÜT L 82, 22.3.1997, lk 1).”"

| 5) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 4a
  1.   Keelatud on müüa, tarnida, üle anda või eksportida III lisas loetletud kaupu ja tehnoloogiat või mis tahes muid esemeid, mis võivad liikmesriigi määratluse kohaselt kaasa aidata tuumarelva kandevahendite väljatöötamisele, olenemata sellest, kas need pärinevad liidust või mitte, otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks.
  2.   III lisas loetletakse raketitehnoloogia kontrollrežiimi loendis sisalduvad esemed, sealhulgas kaubad ja tehnoloogia.
  Artikkel 4b
  Keelatud on:






  a) | anda otse või kaudselt tehnilist abi või osutada vahendusteenuseid, mis on seotud III lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia või III lisas loetletud kaupadega varustamise ja nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 4a

1.   Keelatud on müüa, tarnida, üle anda või eksportida III lisas loetletud kaupu ja tehnoloogiat või mis tahes muid esemeid, mis võivad liikmesriigi määratluse kohaselt kaasa aidata tuumarelva kandevahendite väljatöötamisele, olenemata sellest, kas need pärinevad liidust või mitte, otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks.

2.   III lisas loetletakse raketitehnoloogia kontrollrežiimi loendis sisalduvad esemed, sealhulgas kaubad ja tehnoloogia.

Artikkel 4b

Keelatud on:

a)

anda otse või kaudselt tehnilist abi või osutada vahendusteenuseid, mis on seotud III lisas loetletud kaupade ja tehnoloogia või III lisas loetletud kaupadega varustamise ja nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks;

| b) | pakkuda otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamist või rahalist abi seoses III lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

b)

pakkuda otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamist või rahalist abi seoses III lisas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks;

| c) | enne mis tahes kokkuleppe sõlmimist Iraani isiku, üksuse või asutusega või mis tahes nende nimel või juhtimisel tegutseva isiku või üksusega, sealhulgas sellise isiku, üksuse või asutuse poolt laenude või krediidi andmise vastuvõtmine, ning mis võimaldab sellisel isikul, üksusel või asutusel kas iseseisvalt või ühisettevõtte või muu partnerluse osana osaleda või suurendada oma osalemist äritegevuses, mis hõlmab III lisas loetletud tehnoloogiaid. |
| --- | --- |

c)

enne mis tahes kokkuleppe sõlmimist Iraani isiku, üksuse või asutusega või mis tahes nende nimel või juhtimisel tegutseva isiku või üksusega, sealhulgas sellise isiku, üksuse või asutuse poolt laenude või krediidi andmise vastuvõtmine, ning mis võimaldab sellisel isikul, üksusel või asutusel kas iseseisvalt või ühisettevõtte või muu partnerluse osana osaleda või suurendada oma osalemist äritegevuses, mis hõlmab III lisas loetletud tehnoloogiaid.

Artikkel 4c

Keelatud on osta, importida või transportida Iraanist III lisas loetletud kaupu ja tehnoloogiat otse või kaudselt, olenemata sellest, kas need pärinevad Iraanist või mitte.”

| 6) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Keelatud on:






  a) | osutada Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks otseselt või kaudselt tehnilist abi, vahendusteenuseid või muid teenuseid seoses sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas („sõjaliste kaupade ühine nimekiri”) loetletud kaupade ja tehnoloogia või kõnealuses nimekirjas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga varustamise ja nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega; |
| --- | --- | --- |

6)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Keelatud on:

a)

osutada Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks otseselt või kaudselt tehnilist abi, vahendusteenuseid või muid teenuseid seoses sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas („sõjaliste kaupade ühine nimekiri”) loetletud kaupade ja tehnoloogia või kõnealuses nimekirjas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga varustamise ja nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

| b) | pakkuda otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamist või rahalist abi seoses sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

b)

pakkuda otse või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamist või rahalist abi seoses sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetletud kaupade ja tehnoloogiaga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks;

| c) | sõlmida mis tahes kokkulepet osaluseks või osaluse suurendamiseks sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetletud kaupu või tehnoloogiat tootvas Iraani isikus, üksuses või asutuses kas iseseisvalt või ühisettevõtte või muu partnerluse osana. See hõlmab laenude või krediidi andmist sellisele isikule, üksusele või asutusele.” |
| --- | --- |

c)

sõlmida mis tahes kokkulepet osaluseks või osaluse suurendamiseks sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetletud kaupu või tehnoloogiat tootvas Iraani isikus, üksuses või asutuses kas iseseisvalt või ühisettevõtte või muu partnerluse osana. See hõlmab laenude või krediidi andmist sellisele isikule, üksusele või asutusele.”

| 7) | Artiklid 6, 7, 8, 9, 10, 10a, 10b ja 10c jäetakse välja. |
| --- | --- |

7)

Artiklid 6, 7, 8, 9, 10, 10a, 10b ja 10c jäetakse välja.

| 8) | Artikkel 10d asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10d
  1.   Eelnevat luba on vaja:






  a) | VIIA lisas loetletud tarkvara müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks Iraani isikule, üksusele või asutusele või selle Iraanis kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikkel 10d asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10d

1.   Eelnevat luba on vaja:

a)

VIIA lisas loetletud tarkvara müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks Iraani isikule, üksusele või asutusele või selle Iraanis kasutamiseks;

| b) | Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks seoses VIIA lisas loetletud tarkvaraga või seoses nende esemete tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega; |
| --- | --- |

b)

Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks seoses VIIA lisas loetletud tarkvaraga või seoses nende esemete tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

| c) | Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamise või rahalise abi pakkumiseks seoses VIIA lisas loetletud tarkvaraga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks. |
| --- | --- |

c)

Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamise või rahalise abi pakkumiseks seoses VIIA lisas loetletud tarkvaraga, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks.

2.   Pädevad asutused ei anna käesoleva artikli alusel luba, kui

| a) | neil on piisavalt põhjust arvata, et tarkvara müük, tarne, üleandmine või eksport on või võib olla ette nähtud kasutamiseks seoses järgmisega:






  i) | uraani ümbertöötlemise või rikastamise või raske veega seotud või muud tuumaenergiaga seotud tegevused, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga; |
| --- | --- | --- |

a)

neil on piisavalt põhjust arvata, et tarkvara müük, tarne, üleandmine või eksport on või võib olla ette nähtud kasutamiseks seoses järgmisega:

i)

uraani ümbertöötlemise või rikastamise või raske veega seotud või muud tuumaenergiaga seotud tegevused, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga;

| ii) | Iraani sõjaliste ja ballistiliste rakettide väljatöötamise programm või |
| --- | --- |

ii)

Iraani sõjaliste ja ballistiliste rakettide väljatöötamise programm või

| iii) | otsene või kaudne kasu Iraani revolutsioonilisele kaardiväekorpusele; |
| --- | --- |

iii)

otsene või kaudne kasu Iraani revolutsioonilisele kaardiväekorpusele;

| b) | selliste esemete tarnelepingud või sellise abi osutamise lepingud ei sisalda asjakohaseid tagatisi lõpptarbijatele. |
| --- | --- |

b)

selliste esemete tarnelepingud või sellise abi osutamise lepingud ei sisalda asjakohaseid tagatisi lõpptarbijatele.

3.   Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist.

4.   Kui pädev asutus keeldub loa andmisest või tühistab või peatab selle, muudab seda oluliselt või tunnistab selle kehtetuks vastavalt käesolevale artiklile, teatab asjaomane liikmesriik sellest teistele liikmesriikidele, komisjonile ja kõrgele esindajale ning vahetab nendega asjakohast teavet.

5.   Enne seda, kui liikmesriigi pädev asutus annab kooskõlas käesoleva artikliga välja loa tehinguks, mis on põhimõtteliselt sama kui tehing, mille puhul kehtib teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide loa andmisest keeldumine, konsulteerib ta esmalt liikmesriigi või liikmesriikidega, kes keeldusid loa andmisest. Kui asjaomane liikmesriik otsustab pärast sellist konsulteerimist loa siiski anda, teavitab ta sellest teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat ning esitab kogu asjakohase teabe, millel otsus põhineb.”

| 9) | Artiklid 10e, 10f, 11, 12, 13, 14, 14a ja 15 jäetakse välja. |
| --- | --- |

9)

Artiklid 10e, 10f, 11, 12, 13, 14, 14a ja 15 jäetakse välja.

| 10) | Artikkel 15a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 15a
  1.   Eelnevat luba on vaja:






  a) | VIIB lisas loetletud grafiidi ning toormetalli või metallide pooltoodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikkel 15a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15a

1.   Eelnevat luba on vaja:

a)

VIIB lisas loetletud grafiidi ning toormetalli või metallide pooltoodete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks;

| b) | Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks seoses VIIB lisas loetletud grafiidi ning toormetalli või metallide pooltoodetega või seoses nende esemete tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega; |
| --- | --- |

b)

Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks seoses VIIB lisas loetletud grafiidi ning toormetalli või metallide pooltoodetega või seoses nende esemete tarnimise, tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

| c) | Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamise või rahalise abi pakkumiseks seoses VIIB lisas loetletud grafiidi ning toormetalli või metallide pooltoodetega, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks. |
| --- | --- |

c)

Iraani isikule, üksusele või asutusele või Iraanis kasutamiseks rahastamise või rahalise abi pakkumiseks seoses VIIB lisas loetletud grafiidi ning toormetalli või metallide pooltoodetega, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustuse andmisega nende esemete müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või sellega seotud tehnilise abi või vahendusteenuste osutamiseks.

2.   Pädevad asutused ei anna käesoleva artikli alusel luba, kui

| a) | neil on piisavalt põhjust arvata, et grafiidi ning toormetalli või metallide pooltoodete müük, tarne, üleandmine või eksport on või võib olla ette nähtud kasutamiseks seoses järgmisega:






  i) | uraani ümbertöötlemise või rikastamise või raske veega seotud või muud tuumaenergiaga seotud tegevused, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga; |
| --- | --- | --- |

a)

neil on piisavalt põhjust arvata, et grafiidi ning toormetalli või metallide pooltoodete müük, tarne, üleandmine või eksport on või võib olla ette nähtud kasutamiseks seoses järgmisega:

i)

uraani ümbertöötlemise või rikastamise või raske veega seotud või muud tuumaenergiaga seotud tegevused, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga;

| ii) | Iraani sõjaliste ja ballistiliste rakettide väljatöötamise programm või |
| --- | --- |

ii)

Iraani sõjaliste ja ballistiliste rakettide väljatöötamise programm või

| iii) | otsene või kaudne kasu Iraani revolutsioonilisele kaardiväekorpusele; |
| --- | --- |

iii)

otsene või kaudne kasu Iraani revolutsioonilisele kaardiväekorpusele;

| b) | selliste esemete tarnelepingud või sellise abi osutamise lepingud ei sisalda asjakohaseid tagatisi lõpptarbijatele. |
| --- | --- |

b)

selliste esemete tarnelepingud või sellise abi osutamise lepingud ei sisalda asjakohaseid tagatisi lõpptarbijatele.

3.   Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist.

4.   Kui pädev asutus keeldub loa andmisest või tühistab või peatab selle, muudab seda oluliselt või tunnistab selle kehtetuks vastavalt käesolevale artiklile, teatab asjaomane liikmesriik sellest teistele liikmesriikidele, komisjonile ja kõrgele esindajale ning vahetab nendega asjakohast teavet.

5.   Enne seda, kui liikmesriigi pädev asutus annab kooskõlas käesoleva artikliga välja loa tehinguks, mis on põhimõtteliselt sama kui tehing, mille puhul kehtib teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide loa andmisest keeldumine, konsulteerib ta esmalt liikmesriigi või liikmesriikidega, kes keeldusid loa andmisest. Kui asjaomane liikmesriik otsustab pärast sellist konsulteerimist loa siiski anda, teavitab ta sellest teisi liikmesriike, komisjoni ja kõrget esindajat ning esitab kogu asjakohase teabe, millel otsus põhineb.

6.   Lõigete 1–3 sätteid ei kohaldata I, II ja III lisas loetletud kaupade ega määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas loetletud kaupade suhtes.”

| 11) | Artiklid 15b, 15c, 16, 17, 18, 19, 20, 21 ja 22 jäetakse välja. |
| --- | --- |

11)

Artiklid 15b, 15c, 16, 17, 18, 19, 20, 21 ja 22 jäetakse välja.

| 12) | Artikli 23 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Ilma et see piiraks artiklites 24, 25, 26, 27, 28, 28a, 28b ja 29 sätestatud erandeid, on keelatud osutada spetsiaalseid finantsandmete vahetamiseks kasutatavaid finantssõnumiteenuseid XIII ja IX lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele.” |
| --- | --- |

12)

Artikli 23 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Ilma et see piiraks artiklites 24, 25, 26, 27, 28, 28a, 28b ja 29 sätestatud erandeid, on keelatud osutada spetsiaalseid finantsandmete vahetamiseks kasutatavaid finantssõnumiteenuseid XIII ja IX lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele.”

| 13) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 23a
  1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad XIII lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende valduses või kontrolli all. XIII lisasse on kantud ÜRO Julgeolekunõukogu poolt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 6 alapunktis c nimetatud füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ja asutused.
  2.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad XIV lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende valduses või kontrolli all. XIV lisa hõlmab füüsilisi ja juriidilisi isikuid, üksuseid ja asutusi, kelle puhul on nõukogu otsuse 2010/413/ÜVJP artikli 20 lõike 1 punkti e kohaselt tehtud kindlaks, et nad on olnud:






  a) | kaasatud ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste Iraani kohustuste vastaselt Iraanis läbiviidavate tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikesse tuumaenergiaalastesse tegevustesse või tuumarelva kandevahendite väljatöötamisse Iraani poolt või on olnud nende tegevustega otseselt seotud või on neid tegevusi toetanud, sealhulgas seotud nende keelatud esemete, kaupade, seadmete, materjalide ja tehnoloogia hankimisega, mis on täpsustatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisas sätestatud avalduses, otsuses 2010/413/ÜVJP või käesoleva määruse lisades; |
| --- | --- | --- |

13)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 23a

1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad XIII lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende valduses või kontrolli all. XIII lisasse on kantud ÜRO Julgeolekunõukogu poolt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 6 alapunktis c nimetatud füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ja asutused.

2.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad XIV lisas loetletud isikutele, üksustele ja asutustele või mis on nende valduses või kontrolli all. XIV lisa hõlmab füüsilisi ja juriidilisi isikuid, üksuseid ja asutusi, kelle puhul on nõukogu otsuse 2010/413/ÜVJP artikli 20 lõike 1 punkti e kohaselt tehtud kindlaks, et nad on olnud:

a)

kaasatud ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste Iraani kohustuste vastaselt Iraanis läbiviidavate tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikesse tuumaenergiaalastesse tegevustesse või tuumarelva kandevahendite väljatöötamisse Iraani poolt või on olnud nende tegevustega otseselt seotud või on neid tegevusi toetanud, sealhulgas seotud nende keelatud esemete, kaupade, seadmete, materjalide ja tehnoloogia hankimisega, mis on täpsustatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisas sätestatud avalduses, otsuses 2010/413/ÜVJP või käesoleva määruse lisades;

| b) | aidanud määratud isikutel või üksustel hoida kõrvale ühise laiaulatusliku tegevuskava, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015), otsuse 2010/413/ÜVJP või käesoleva määruse järgimisest või tegutseda nendega vastuolus; |
| --- | --- |

b)

aidanud määratud isikutel või üksustel hoida kõrvale ühise laiaulatusliku tegevuskava, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015), otsuse 2010/413/ÜVJP või käesoleva määruse järgimisest või tegutseda nendega vastuolus;

| c) | tegutsenud määratud isikute või üksuste nimel või juhtimisel või |
| --- | --- |

c)

tegutsenud määratud isikute või üksuste nimel või juhtimisel või

| d) | olnud nende omanduses või kontrolli all olev juriidiline isik, üksus või asutus. |
| --- | --- |

d)

olnud nende omanduses või kontrolli all olev juriidiline isik, üksus või asutus.

3.   Rahalisi vahendeid ja majandusressursse ei tehta otse ega kaudselt kättesaadavaks XIII ja XIV lisas loetletud füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ning asutustele ega nende kasuks.

4.   Ilma et see piiraks artiklites 24, 25, 26, 27, 28, 28a, 28b või 29 sätestatud erandeid, on keelatud osutada spetsiaalseid finantsandmete vahetamiseks kasutatavaid finantssõnumiteenuseid XIII ja XIV lisas loetletud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele.

5.   XIII ja XIV lisa hõlmab loetellu kantud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste loetellu kandmise põhjuseid.

6.   Kui see info on olemas, sisaldavad XIII ja XIV lisa samuti asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste tuvastamiseks vajalikku teavet. Füüsiliste isikute osas võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunime, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi- ja ID-kaardi numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste osas võib selline teave sisaldada nime, registrisse kandmise kohta ja kuupäeva, registrinumbrit ja tegevuskohta. Samuti esitatakse XIII ja XIV lisas loetellu kandmise kuupäev.”

| 14) | Artiklid 24–29 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 24
  Erandina artiklitest 23 või 23a võivad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | kohus, haldusorgan või vahekohus on rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud kinnipidamisõigust enne kuupäeva, mil sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu on artiklites 23 või 23a osutatud isiku, üksuse või asutuse loetellu kandnud, või teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse; |
| --- | --- | --- |

14)

Artiklid 24–29 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 24

Erandina artiklitest 23 või 23a võivad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

kohus, haldusorgan või vahekohus on rahaliste vahendite või majandusressursside suhtes kasutanud kinnipidamisõigust enne kuupäeva, mil sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu on artiklites 23 või 23a osutatud isiku, üksuse või asutuse loetellu kandnud, või teinud nende kohta enne nimetatud kuupäeva otsuse;

| b) | rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise kinnipidamisõigusega tagatud või sellise otsusega tunnustatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires; |
| --- | --- |

b)

rahalisi vahendeid või majandusressursse kasutatakse ainult sellise kinnipidamisõigusega tagatud või sellise otsusega tunnustatud nõuete rahuldamiseks kõnealuseid nõudeid omavate isikute õigusi reguleerivate õigusnormidega seatud piires;

| c) | kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu VIII, IX, XIII või XIV lisas loetletud isikud, üksused või asutused; |
| --- | --- |

c)

kinnipidamisõigusest või otsusest ei saa kasu VIII, IX, XIII või XIV lisas loetletud isikud, üksused või asutused;

| d) | kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga ning |
| --- | --- |

d)

kinnipidamisõiguse või otsuse tunnustamine ei ole vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga ning

| e) | artikli 23 lõike 1 või artikli 23a lõike 1 kohaldamisel on liikmesriik kinnipidamisõiguse või otsuse ÜRO Julgeolekunõukogule teatavaks teinud. |
| --- | --- |

e)

artikli 23 lõike 1 või artikli 23a lõike 1 kohaldamisel on liikmesriik kinnipidamisõiguse või otsuse ÜRO Julgeolekunõukogule teatavaks teinud.

Artikkel 25

Erandina artiklitest 23 või 23a ja tingimusel, et VIII, IX, XIII või XIV lisas loetletud isik, üksus või asutus teeb makse vastavalt lepingule või kokkuleppele, mis sõlmiti, või kohustusele, mis tekkis asjaomasele isikule, üksusele või asutusele enne kuupäeva, mil sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu kandis kõnealuse isiku, üksuse või asutuse loetellu, võivad pädevad asutused anda neile sobivatel tingimustel loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | asjaomane pädev asutus on otsustanud, et:






  i) | rahalisi vahendeid ja majandusressursse kasutab VIII, IX, XIII või XIV lisas loetletud isik, üksus või asutus makseteks; |
| --- | --- | --- |

a)

asjaomane pädev asutus on otsustanud, et:

i)

rahalisi vahendeid ja majandusressursse kasutab VIII, IX, XIII või XIV lisas loetletud isik, üksus või asutus makseteks;

| ii) | makse ei aita kaasa käesoleva määruse alusel keelatud tegevusele. Kui makse on tasu juba teostatud kaubandustegevuse eest ja kui teise liikmesriigi pädev asutus on eelnevalt kinnitanud, et kõnealune tegevus ei olnud selle teostamise ajal keelatud, loetakse, et makse ei aita prima facie kaasa keelatud tegevusele ning |
| --- | --- |

ii)

makse ei aita kaasa käesoleva määruse alusel keelatud tegevusele. Kui makse on tasu juba teostatud kaubandustegevuse eest ja kui teise liikmesriigi pädev asutus on eelnevalt kinnitanud, et kõnealune tegevus ei olnud selle teostamise ajal keelatud, loetakse, et makse ei aita prima facie kaasa keelatud tegevusele ning

| iii) | makse ei ole vastuolus artikli 23 lõikega 3 või artikli 23a lõikega 3, ning |
| --- | --- |

iii)

makse ei ole vastuolus artikli 23 lõikega 3 või artikli 23a lõikega 3, ning

| b) | artikli 23 lõike 1 või artikli 23a lõike 1 kohaldamisel on asjaomane liikmesriik teavitanud ÜRO Julgeolekunõukogu kõnealusest otsusest ja oma kavatsusest anda luba ning ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid kümne tööpäeva jooksul alates teavitamisest. |
| --- | --- |

b)

artikli 23 lõike 1 või artikli 23a lõike 1 kohaldamisel on asjaomane liikmesriik teavitanud ÜRO Julgeolekunõukogu kõnealusest otsusest ja oma kavatsusest anda luba ning ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid kümne tööpäeva jooksul alates teavitamisest.

Artikkel 26

Erandina artiklitest 23 või 23a võivad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või kättesaadavaks tegemiseks vastavalt tingimustele, mida nad asjakohaseks peavad, tingimusel et täidetud on järgmised tingimused:

| a) | asjaomane pädev asutus on teinud kindlaks, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on:






  i) | vajalikud VIII, IX, XIII või XIV lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste või selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks; |
| --- | --- | --- |

a)

asjaomane pädev asutus on teinud kindlaks, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on:

i)

vajalikud VIII, IX, XIII või XIV lisas loetletud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste või selliste füüsiliste isikute ülalpeetavate pereliikmete põhivajaduste rahuldamiseks, sealhulgas toiduainete, üüri või hüpoteegi, ravimite ja ravikulude, maksude, kindlustusmaksete ning kommunaalteenuste eest tasumiseks;

| ii) | ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks, või |
| --- | --- |

ii)

ette nähtud üksnes õigusabiteenustega seotud mõistlike töötasude maksmiseks ja nendest teenustest tulenevate kulude hüvitamiseks, või

| iii) | ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest; |
| --- | --- |

iii)

ette nähtud üksnes tasude või teenustasude maksmiseks külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside tavapärase haldamise või säilitamise eest;

| b) | kui luba on seotud XIII lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud ÜRO Julgeolekunõukogu punktis a nimetatud otsusest ja oma kavatsusest anda luba ning ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid viie tööpäeva jooksul alates teavitamisest. |
| --- | --- |

b)

kui luba on seotud XIII lisas loetletud isiku, üksuse või asutusega, on asjaomane liikmesriik teavitanud ÜRO Julgeolekunõukogu punktis a nimetatud otsusest ja oma kavatsusest anda luba ning ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole esitanud selle kohta vastuväiteid viie tööpäeva jooksul alates teavitamisest.

Artikkel 27

Erandina artikli 23 lõigetest 2 ja 3 või artikli 23a lõigetest 2 ja 3 võivad pädevad asutused anda neile sobivatel tingimustel loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või nende kättesaadavaks tegemiseks, kui nad on otsustanud, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on makstavad rahvusvahelise õiguse kohaselt puutumatu diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni pangakontole või pangakontolt, juhul kui sellised maksed on ette nähtud diplomaatilise või konsulaaresinduse või rahvusvahelise organisatsiooni ametlikel eesmärkidel kasutamiseks.

Artikkel 28

Erandina artiklitest 23 või 23a võivad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks ning kättesaadavaks tegemiseks pärast seda, kui nad on otsustanud, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud erakorraliste kulude katmiseks, kui luba käsitleb XIII lisas nimetatud isikut, üksust või asutust, asjaomane liikmesriik on ÜRO Julgeolekunõukogu sellest otsusest teavitanud ja ÜRO Julgeolekunõukogu on otsuse heaks kiitnud.

Artikkel 28a

Erandina artikli 23 lõigetest 2 ja 3 või artikli 23a lõigetest 2 ja 3 võivad pädevad asutused anda neile sobivatel tingimustel loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või nende kättesaadavaks tegemiseks, kui nad on otsustanud, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on vajalikud tegevuste jaoks, mis on otseselt seotud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c lõikes 1 osutatud seadmetega, mis on mõeldud kergvee reaktorite jaoks.

Artikkel 28b

Erandina artiklitest 23 või 23a võivad pädevad asutused anda loa teatavate külmutatud rahaliste vahendite või majandusressursside vabastamiseks või kättesaadavaks tegemiseks vastavalt tingimustele, mida nad asjakohaseks peavad, tingimusel et täidetud on järgmised tingimused:

| a) | asjaomane pädev asutus on teinud kindlaks, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on:






  i) | vajalikud ühise laiaulatusliku tegevuskava III lisas kirjeldatud tsiviilotstarbelise tuumaenergiaalase koostöö projektide jaoks; |
| --- | --- | --- |

a)

asjaomane pädev asutus on teinud kindlaks, et asjaomased rahalised vahendid või majandusressursid on:

i)

vajalikud ühise laiaulatusliku tegevuskava III lisas kirjeldatud tsiviilotstarbelise tuumaenergiaalase koostöö projektide jaoks;

| ii) | vajalikud tegevuste jaoks, mis on otseselt seotud artiklites 2a ja 3a osutatud esemetega või mis tahes muu tegevusega, mis on vajalik ühise laiaulatusliku tegevuskava rakendamiseks, ning |
| --- | --- |

ii)

vajalikud tegevuste jaoks, mis on otseselt seotud artiklites 2a ja 3a osutatud esemetega või mis tahes muu tegevusega, mis on vajalik ühise laiaulatusliku tegevuskava rakendamiseks, ning

| b) | kui loa andmine puudutab XIII lisas loetletud isikut, üksust või asutust, on asjaomane liikmesriik ÜRO Julgeolekunõukogu sellest otsusest teavitanud ja ÜRO Julgeolekunõukogu on otsuse heaks kiitnud. |
| --- | --- |

b)

kui loa andmine puudutab XIII lisas loetletud isikut, üksust või asutust, on asjaomane liikmesriik ÜRO Julgeolekunõukogu sellest otsusest teavitanud ja ÜRO Julgeolekunõukogu on otsuse heaks kiitnud.

Artikkel 29

1.   Artikli 23 lõige 3 ja artikli 23a lõige 3 ei takista finants- või krediidiasutustel, kes saavad kolmandalt isikult loetellu kantud isiku, üksuse või asutuse kontole üle kantud rahalisi vahendeid, külmutatud kontode krediteerimist, tingimusel et ka kõik neile kontodele lisatavad summad külmutatakse. Finants- või krediidiasutus teavitab sellistest tehingutest viivitamata pädevaid asutusi.

2.   Tingimusel et kõik sellised intressid, muud tulud ja maksed külmutatakse kooskõlas artikli 23 lõikega 1 või 2 või artikli 23a lõikega 1 või 2, ei kohaldata artikli 23 lõiget 3 või artikli 23a lõiget 3 külmutatud kontodele kantud järgmiste summade suhtes:

| a) | nende kontode intressid või muud tulud või |
| --- | --- |

a)

nende kontode intressid või muud tulud või

| b) | maksed, mis tulenevad lepingust või kokkuleppest, mis sõlmiti, või kohustustest, mis tekkisid enne kuupäeva, mil sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu artiklites 23 või 23a osutatud isiku, üksuse või asutuse loetellu kandis.” |
| --- | --- |

b)

maksed, mis tulenevad lepingust või kokkuleppest, mis sõlmiti, või kohustustest, mis tekkisid enne kuupäeva, mil sanktsioonide komitee, ÜRO Julgeolekunõukogu või nõukogu artiklites 23 või 23a osutatud isiku, üksuse või asutuse loetellu kandis.”

| 15) | Artiklid 30, 30a, 30b, 31, 33, 34 ja 35 jäetakse välja. |
| --- | --- |

15)

Artiklid 30, 30a, 30b, 31, 33, 34 ja 35 jäetakse välja.

| 16) | Artiklid 36 ja 37 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 36
  Määruse (EMÜ) nr 2913/92 ja määruse (EMÜ) nr 2454/93 asjaomaste sätetega, milles käsitletakse ülddeklaratsioone ning tollideklaratsioone, kindlaks määratud eelteavet väljastav isik esitab ka käesoleva määrusega nõutavad load.
  Artikkel 37
  1.   Keelatud on osutada laevale, mis kuulub otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või mis on otseselt või kaudselt selle kontrolli all, punkerdamis-, varustamis- või muid teenuseid, kui teenuse osutajal on andmeid, sealhulgas pädevatelt tolliasutustelt artiklis 36 osutatud eelteabel põhinevaid andmeid, mis annavad põhjendatud aluse otsustada, et laevaga veetakse kaupu, mis kuuluvad sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja või mille tarnimine, müümine, üleandmine ja eksportimine on käesoleva määrusega keelatud, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaar- või ohutuseesmärkidel.
  2.   Keelatud on osutada kaubalennukile, mis kuulub otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või mis on otseselt või kaudselt selle kontrolli all, inseneri- ja hooldusteenuseid, kui teenuse osutajal on andmeid, sealhulgas pädevatelt tolliasutustelt artiklis 36 osutatud eelteabel põhinevaid andmeid, mis annavad põhjendatud aluse otsustada, et kaubalennukiga veetakse kaupu, mis kuuluvad sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja või mille tarnimine, müümine, üleandmine ja eksportimine on käesoleva määrusega keelatud, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaareesmärkidel ja ohutuse tagamiseks.
  3.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelde kohaldatakse seni, kuni veos on kontrollitud ning vajaduse korral arestitud ja hävitatud.
  Arestimine ja kõrvaldamine võib kooskõlas siseriikliku õiguse või pädeva asutuse otsusega toimuda importija kulul või selle kulu võidakse nõuda sisse ebaseadusliku tarnimise, müügi, üleandmise või ekspordi katse eest vastutavalt isikult või üksuselt.” |
| --- | --- |

16)

Artiklid 36 ja 37 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 36

Määruse (EMÜ) nr 2913/92 ja määruse (EMÜ) nr 2454/93 asjaomaste sätetega, milles käsitletakse ülddeklaratsioone ning tollideklaratsioone, kindlaks määratud eelteavet väljastav isik esitab ka käesoleva määrusega nõutavad load.

Artikkel 37

1.   Keelatud on osutada laevale, mis kuulub otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või mis on otseselt või kaudselt selle kontrolli all, punkerdamis-, varustamis- või muid teenuseid, kui teenuse osutajal on andmeid, sealhulgas pädevatelt tolliasutustelt artiklis 36 osutatud eelteabel põhinevaid andmeid, mis annavad põhjendatud aluse otsustada, et laevaga veetakse kaupu, mis kuuluvad sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja või mille tarnimine, müümine, üleandmine ja eksportimine on käesoleva määrusega keelatud, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaar- või ohutuseesmärkidel.

2.   Keelatud on osutada kaubalennukile, mis kuulub otseselt või kaudselt Iraani isikule, üksusele või asutusele või mis on otseselt või kaudselt selle kontrolli all, inseneri- ja hooldusteenuseid, kui teenuse osutajal on andmeid, sealhulgas pädevatelt tolliasutustelt artiklis 36 osutatud eelteabel põhinevaid andmeid, mis annavad põhjendatud aluse otsustada, et kaubalennukiga veetakse kaupu, mis kuuluvad sõjaliste kaupade ühisesse nimekirja või mille tarnimine, müümine, üleandmine ja eksportimine on käesoleva määrusega keelatud, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaareesmärkidel ja ohutuse tagamiseks.

3.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud keelde kohaldatakse seni, kuni veos on kontrollitud ning vajaduse korral arestitud ja hävitatud.

Arestimine ja kõrvaldamine võib kooskõlas siseriikliku õiguse või pädeva asutuse otsusega toimuda importija kulul või selle kulu võidakse nõuda sisse ebaseadusliku tarnimise, müügi, üleandmise või ekspordi katse eest vastutavalt isikult või üksuselt.”

| 17) | Artiklid 37a ja 37b jäetakse välja. |
| --- | --- |

17)

Artiklid 37a ja 37b jäetakse välja.

| 18) | Artikli 38 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | VIII, IX, XIII ja XIV lisas loetletud isikud, üksused ja asutused;”. |
| --- | --- | --- |

18)

Artikli 38 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

VIII, IX, XIII ja XIV lisas loetletud isikud, üksused ja asutused;”.

| 19) | Artikkel 39 jäetakse välja. |
| --- | --- |

19)

Artikkel 39 jäetakse välja.

| 20) | Artikli 40 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks teave vastavalt artiklitele 23 või 23a külmutatud arvete ja rahasummade kohta, pädevatele asutustele, mis asuvad nende elu- või asukoha liikmesriigis, ja otse või liikmesriikide kaudu komisjonile;”. |
| --- | --- | --- |

20)

Artikli 40 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

esitama viivitamata käesoleva määruse järgimist hõlbustava teabe, näiteks teave vastavalt artiklitele 23 või 23a külmutatud arvete ja rahasummade kohta, pädevatele asutustele, mis asuvad nende elu- või asukoha liikmesriigis, ja otse või liikmesriikide kaudu komisjonile;”.

| 21) | Artikkel 41 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 41
  Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine käesoleva määruse artiklites 2a, 2b, 2c, 2d, 3a, 3b, 3c, 3d, 4a, 4b, 5, 10d, 15a, 23, 23a ja 37 sätestatud meetmetest.” |
| --- | --- |

21)

Artikkel 41 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 41

Keelatud on teadlikult ja tahtlikult osaleda tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine käesoleva määruse artiklites 2a, 2b, 2c, 2d, 3a, 3b, 3c, 3d, 4a, 4b, 5, 10d, 15a, 23, 23a ja 37 sätestatud meetmetest.”

| 22) | Artiklis 42 jäetakse välja lõige 3. |
| --- | --- |

22)

Artiklis 42 jäetakse välja lõige 3.

| 23) | Artiklid 43, 43a, 43b ja 43c jäetakse välja. |
| --- | --- |

23)

Artiklid 43, 43a, 43b ja 43c jäetakse välja.

| 24) | Artikli 44 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | artiklite 23 ja 23a alusel külmutatud rahaliste vahendite ning artiklite 24, 25, 26, 27, 28, 28a ja 28b alusel antud lubade kohta;”. |
| --- | --- | --- |

24)

Artikli 44 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

artiklite 23 ja 23a alusel külmutatud rahaliste vahendite ning artiklite 24, 25, 26, 27, 28, 28a ja 28b alusel antud lubade kohta;”.

| 25) | Artikkel 45 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 45
  Komisjon muudab I, II, III, VIIA, VIIB ja X lisa liikmesriikide esitatud teabe põhjal.” |
| --- | --- |

25)

Artikkel 45 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 45

Komisjon muudab I, II, III, VIIA, VIIB ja X lisa liikmesriikide esitatud teabe põhjal.”

| 26) | Artikkel 46 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 46
  1.   Kui ÜRO Julgeolekunõukogu kannab loetellu füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse, lisab nõukogu sellise füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse VIII lisasse.
  2.   Kui nõukogu otsustab füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes kohaldada artikli 23 lõigetes 2 ja 3 osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt IX lisa.
  3.   Kui nõukogu otsustab füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes kohaldada artikli 23a lõigetes 2 ja 3 osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt XIV lisa.
  4.   Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused lõikes 1 või 3 osutatud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada oma märkused.
  5.   Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust.
  6.   Kui ÜRO otsustab mõne füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse loetelust välja arvata või muuta loetellu kantud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse andmeid, muudab nõukogu vastavalt VIII või XIII lisa.
  7.   IX ja XIV lisas sisalduvad loetelud vaadatakse vähemalt iga 12 kuu järel korrapäraselt läbi.” |
| --- | --- |

26)

Artikkel 46 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 46

1.   Kui ÜRO Julgeolekunõukogu kannab loetellu füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse, lisab nõukogu sellise füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse VIII lisasse.

2.   Kui nõukogu otsustab füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes kohaldada artikli 23 lõigetes 2 ja 3 osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt IX lisa.

3.   Kui nõukogu otsustab füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse suhtes kohaldada artikli 23a lõigetes 2 ja 3 osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt XIV lisa.

4.   Nõukogu edastab oma otsuse, sealhulgas loetellu kandmise põhjused lõikes 1 või 3 osutatud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kas otse, juhul kui aadress on teada, või teatise avaldamise kaudu, ning annab asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele võimaluse esitada oma märkused.

5.   Kui esitatakse märkusi või uusi olulisi tõendeid, vaatab nõukogu oma otsuse läbi ning teavitab vastavalt asjaomast füüsilist või juriidilist isikut, üksust või asutust.

6.   Kui ÜRO otsustab mõne füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse loetelust välja arvata või muuta loetellu kantud füüsilise või juriidilise isiku, üksuse või asutuse andmeid, muudab nõukogu vastavalt VIII või XIII lisa.

7.   IX ja XIV lisas sisalduvad loetelud vaadatakse vähemalt iga 12 kuu järel korrapäraselt läbi.”

| 27) | I, II ja III lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

27)

I, II ja III lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga.

| 28) | IV, IVA, V, VI, VIA, VIB ja VII lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

28)

IV, IVA, V, VI, VIA, VIB ja VII lisa jäetakse välja.

| 29) | VIIA ja VIIB lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

29)

VIIA ja VIIB lisa asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga.

| 30) | X lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

30)

X lisa asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga.

| 31) | XI ja XII lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

31)

XI ja XII lisa jäetakse välja.

| 32) | Lisatakse XIII ja XIV lisa, nagu on sätestatud käesoleva määruse IV lisas. |
| --- | --- |

32)

Lisatakse XIII ja XIV lisa, nagu on sätestatud käesoleva määruse IV lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel kuupäeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates otsuse (ÜVJP) 2015/1863 artikli 2 teises lõigus märgitud kuupäevast. Kohaldamise kuupäev avaldatakse samal päeval Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 18. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  ELT L 195, 27.7.2010, lk 39.

1

(2)  Nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010 (ELT L 88, 24.3.2012, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 18. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1863, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid (vt käesoleva Eurooap Liidu Teataja lk 174).

3

Eurooap Liidu Teataja

---

I LISA

I LISA

Artiklis 2a osutatud kaupade ja tehnoloogia loetelu

Käesolev lisa sisaldab järgmisi tuumatarneriikide grupi loendis loetletud esemeid selles määratletud kujul:

| Märkus: | Mis tahes ese, mille konkreetsed tehnilised omadused või spetsifikatsioonid kuuluvad nii I lisas kui ka III lisas määratletud kategooriatesse, loetakse kuuluvaks üksnes III lisa kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

Märkus:

Mis tahes ese, mille konkreetsed tehnilised omadused või spetsifikatsioonid kuuluvad nii I lisas kui ka III lisas määratletud kategooriatesse, loetakse kuuluvaks üksnes III lisa kohaldamisalasse.

Tuumatarneriikide grupi loendi I osa

A LISA

SUUNISTES OSUTATUD KONTROLLNIMEKIRI

ÜLDMÄRKUSED

| 1. | Kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada komponentide osade üleandmisega. Kõik valitsused võtavad selle eesmärgi saavutamiseks võimalikke meetmeid ning püüavad jätkuvalt sõnastada kõigi tarnijate jaoks kasutuskõlbliku komponentide osade määratluse. |
| --- | --- |

1.

Kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada komponentide osade üleandmisega. Kõik valitsused võtavad selle eesmärgi saavutamiseks võimalikke meetmeid ning püüavad jätkuvalt sõnastada kõigi tarnijate jaoks kasutuskõlbliku komponentide osade määratluse.

| 2. | Suuniste punkti 9 alapunkti b alapunktile 2 viitamisel tuleks „sama tüüpi” mõista selliselt, et projekteerimise, konstrueerimise või käitamise protsessid põhinevad kontrollnimekirjas määratletutega samadel või sarnastel füüsikalistel või keemilistel protsessidel. |
| --- | --- |

2.

Suuniste punkti 9 alapunkti b alapunktile 2 viitamisel tuleks „sama tüüpi” mõista selliselt, et projekteerimise, konstrueerimise või käitamise protsessid põhinevad kontrollnimekirjas määratletutega samadel või sarnastel füüsikalistel või keemilistel protsessidel.

| 3. | Tarnijad tunnistavad, et teatavate isotoopide eraldamise protsesside puhul on uraani rikastamiseks mõeldud tehased, seadmed ja tehnoloogia lähedalt seotud teadusuuringute, meditsiinilistel ja muudel mittetuuma-eesmärkidel kasutatavate „muude elementide” isotoopide eraldamiseks mõeldud tehaste, seadmete ja tehnoloogiaga. Sellega seoses peaksid tarnijad hoolikalt läbi vaatama oma õigusmeetmed, sealhulgas ekspordiloa andmise eeskirjad ja teabe/tehnoloogia klassifitseerimise ning julgeolekutavad, mis puudutavad „muude elementide” isotoopide eraldamist, et tagada vastavalt vajadusele asjakohaste kaitsemeetmete rakendamine. Tarnijad tunnistavad, et asjakohased kaitsemeetmed, mida kohaldatakse „muude elementide” isotoopide eraldamise puhul, on teatavatel juhtudel põhimõtteliselt samad, mida kohaldatakse uraani rikastamise korral. (Vt sissejuhatav märkus kontrollnimekirja 5. jaotises.) Suuniste punkti 17 alapunkti a kohaselt konsulteerivad tarnijad vajaduse korral teiste tarnijatega ühtsete poliitikameetmete ja menetluste rakendamiseks nende tehaste, seadmete ja tehnoloogia üleandmisel ja kaitsmisel, mis puudutavad „muude elementide” isotoopide eraldamist. Tarnijad peaksid samuti käituma sobiva ettevaatusega olukordades, kus uraani rikastamise protsessides kasutatud seadmeid ja tehnoloogiat kasutatakse muul kui tuumaotstarbel, näiteks keemiatööstuses. |
| --- | --- |

3.

Tarnijad tunnistavad, et teatavate isotoopide eraldamise protsesside puhul on uraani rikastamiseks mõeldud tehased, seadmed ja tehnoloogia lähedalt seotud teadusuuringute, meditsiinilistel ja muudel mittetuuma-eesmärkidel kasutatavate „muude elementide” isotoopide eraldamiseks mõeldud tehaste, seadmete ja tehnoloogiaga. Sellega seoses peaksid tarnijad hoolikalt läbi vaatama oma õigusmeetmed, sealhulgas ekspordiloa andmise eeskirjad ja teabe/tehnoloogia klassifitseerimise ning julgeolekutavad, mis puudutavad „muude elementide” isotoopide eraldamist, et tagada vastavalt vajadusele asjakohaste kaitsemeetmete rakendamine. Tarnijad tunnistavad, et asjakohased kaitsemeetmed, mida kohaldatakse „muude elementide” isotoopide eraldamise puhul, on teatavatel juhtudel põhimõtteliselt samad, mida kohaldatakse uraani rikastamise korral. (Vt sissejuhatav märkus kontrollnimekirja 5. jaotises.) Suuniste punkti 17 alapunkti a kohaselt konsulteerivad tarnijad vajaduse korral teiste tarnijatega ühtsete poliitikameetmete ja menetluste rakendamiseks nende tehaste, seadmete ja tehnoloogia üleandmisel ja kaitsmisel, mis puudutavad „muude elementide” isotoopide eraldamist. Tarnijad peaksid samuti käituma sobiva ettevaatusega olukordades, kus uraani rikastamise protsessides kasutatud seadmeid ja tehnoloogiat kasutatakse muul kui tuumaotstarbel, näiteks keemiatööstuses.

TEHNOLOOGIA KONTROLL

Nimekirjas oleva iga kaubaga otseselt seotud „tehnoloogia” üleandmist analüüsitakse ja kontrollitakse siseriiklike õigusaktidega lubatud ulatuses samal määral nagu kaupa ennast.

„Tehnoloogia” üleandmise kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „fundamentaalteaduslike uuringute” suhtes.

Lisaks „tehnoloogia” üleandmise kontrolli teostamisele tuumarelva leviku tõkestamise eesmärkidel peaksid tarnijad edendama selle tehnoloogia kaitset kontrollnimekirja kantud rajatiste projekteerimise, ehitamise ja käitamise suhtes, pidades silmas terrorirünnakutega seotud ohtu, ning rõhutama vastuvõtjatele selle tegemise vajadust.

TARKVARA KONTROLL

Nimekirjas oleva iga kaubaga otseselt seotud „tarkvara” üleandmist analüüsitakse ja kontrollitakse siseriiklike õigusaktidega lubatud ulatuses samal määral nagu kaupa ennast.

„Tarkvara” üleandmise kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „fundamentaalteaduslike uuringute” suhtes.

MÕISTED

„Fundamentaalteaduslikud uuringud”– eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida teostatakse põhiliselt uute teadmiste saamiseks nähtuste ja vaadeldavate faktide fundamentaalsetest põhimõtetest ning mis ei ole otseselt suunatud konkreetse praktilise eesmärgi saavutamiseks.

„Arendus”– seotud kõikide „tootmisele” eelnevate järkudega, näiteks:

| — | projekteerimine |
| --- | --- |

—

projekteerimine

| — | projekteerimisega seotud teadusuuringud |
| --- | --- |

—

projekteerimisega seotud teadusuuringud

| — | projekteerimisega seotud analüüs |
| --- | --- |

—

projekteerimisega seotud analüüs

| — | kontseptuaalne projekteerimine |
| --- | --- |

—

kontseptuaalne projekteerimine

| — | prototüüpide koostamine ja katsetamine |
| --- | --- |

—

prototüüpide koostamine ja katsetamine

| — | katsetootmiskavad |
| --- | --- |

—

katsetootmiskavad

| — | projektlahenduse andmed |
| --- | --- |

—

projektlahenduse andmed

| — | projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess |
| --- | --- |

—

projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess

| — | konfiguratsiooni projekt |
| --- | --- |

—

konfiguratsiooni projekt

| — | integreerimisprojekt |
| --- | --- |

—

integreerimisprojekt

| — | skeemid |
| --- | --- |

—

skeemid

„Üldkasutatav”– „tehnoloogia” või „tarkvara”, mis on tehtud kättesaadavaks, seadmata piiranguid selle edasise levitamise suhtes. (Autoriõigusega seatud piirangud ei takista „tehnoloogiat” või „tarkvara” olemast „üldkasutatav”.)

„Mikroprogramm”– elementaarsete käskude jada, mida säilitatakse erilises mäluseadmes ja mille täitmise käivitab tema viitekäsu saabumine käsuregistrisse.

„Muud elemendid”– kõik teised elemendid peale vesiniku, uraani ja plutooniumi.

„Tootmine”– kõik tootmisetapid, näiteks:

| — | konstrueerimine |
| --- | --- |

—

konstrueerimine

| — | toote insenerlahendus |
| --- | --- |

—

toote insenerlahendus

| — | valmistamine |
| --- | --- |

—

valmistamine

| — | integreerimine |
| --- | --- |

—

integreerimine

| — | kokkupanemine (montaaž) |
| --- | --- |

—

kokkupanemine (montaaž)

| — | järelevalve |
| --- | --- |

—

järelevalve

| — | katsetamine |
| --- | --- |

—

katsetamine

| — | kvaliteedi tagamine |
| --- | --- |

—

kvaliteedi tagamine

„Programm”– käskude jada protsessi sooritamiseks elektronarvuti abil kas vahetult täidetaval või täidetavaks muundataval kujul.

„Tarkvara”– ühest või mitmest „programmist” või „mikroprogrammist” koosnev kogum, mis on paigutatud mis tahes füüsilisele andmekandjale.

„Tehniline abi”– võib esineda juhiste, oskuste, väljaõppe, tööalaste teadmiste ja konsultatsiooniteenuste vormis.

„Tehnilised andmed”– võivad esineda tehniliste jooniste, plaanide, diagrammide, mudelite, valemite, insener-tehniliste projektide ja spetsifikatsioonide, käsiraamatute ja juhiste kujul kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele või seadmetele, näiteks kettad, lindid, püsimälud.

„Tehnoloogia”– spetsiaalne teave, mis on vajalik nimekirjas sisalduvate kaupade „arenduseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”. See teave võib esineda „tehniliste andmete” või „tehnilise abi” kujul.

„Kasutamine”– käitamine, paigaldus (sh kohapealne paigaldus), hooldus (kontroll), remont, kapitaalremont ja renoveerimine.

MATERJALID JA SEADMED

1.   Lähtematerjal ja lõhustuv erimaterjal

Nagu on määratletud Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri põhikirja XX artiklis.

| 1.1. | „Lähtematerjal”


  „Lähtematerjal”– looduses esinevate isotoopide segu sisaldav uraan, kahandatud isotoobi 235 sisaldusega uraan, toorium, ükskõik milline eespool nimetatud aine metalli, sulami, keemilise ühendi või kontsentraadi kujul, muu materjal, mis sisaldab üht või mitut eespool nimetatud ainet sellises kontsentratsioonis, mille juhatajate nõukogu teatava aja tagant kindlaks määrab, ja muu niisugune materjal, mille juhatajate nõukogu teatava aja tagant kindlaks määrab. |
| --- | --- |

1.1.

„Lähtematerjal”

„Lähtematerjal”– looduses esinevate isotoopide segu sisaldav uraan, kahandatud isotoobi 235 sisaldusega uraan, toorium, ükskõik milline eespool nimetatud aine metalli, sulami, keemilise ühendi või kontsentraadi kujul, muu materjal, mis sisaldab üht või mitut eespool nimetatud ainet sellises kontsentratsioonis, mille juhatajate nõukogu teatava aja tagant kindlaks määrab, ja muu niisugune materjal, mille juhatajate nõukogu teatava aja tagant kindlaks määrab.

| 1.2. | „Lõhustuv erimaterjal”







  i) | „Lõhustuv erimaterjal”– plutoonium-239, uraan-233, „uraaniisotoobi U235 või U233 suhtes rikastatud uraan”, materjal, mis sisaldab üht või mitut eespool nimetatud ainet, muud lõhustuvad ained, mille juhatajate nõukogu teatava aja tagant kindlaks määrab; kuid „lõhustuv erimaterjal” ei hõlma lähtematerjali. |
| --- | --- | --- |

1.2.

„Lõhustuv erimaterjal”

i)

„Lõhustuv erimaterjal”– plutoonium-239, uraan-233, „uraaniisotoobi U235 või U233 suhtes rikastatud uraan”, materjal, mis sisaldab üht või mitut eespool nimetatud ainet, muud lõhustuvad ained, mille juhatajate nõukogu teatava aja tagant kindlaks määrab; kuid „lõhustuv erimaterjal” ei hõlma lähtematerjali.

| ii) | „Uraaniisotoobi U235 või U233 suhtes rikastatud uraan”– uraan, mis sisaldab uraaniisotoopi U235 või U233 või mõlemat nimetatud uraaniisotoopi sellisel hulgal, et nende isotoopide summaarse koguse suhe isotoobi 238 kogusesse on suurem kui looduslikult esinev isotoopide 235 ja 238 suhe. |
| --- | --- |

ii)

„Uraaniisotoobi U235 või U233 suhtes rikastatud uraan”– uraan, mis sisaldab uraaniisotoopi U235 või U233 või mõlemat nimetatud uraaniisotoopi sellisel hulgal, et nende isotoopide summaarse koguse suhe isotoobi 238 kogusesse on suurem kui looduslikult esinev isotoopide 235 ja 238 suhe.

Suuniste rakendamisel ei võeta siiski arvesse allpool alapunktis a loetletud kaupu ning lähtematerjali või lõhustuva erimaterjali eksporti vastuvõtvale riigile 12 kuu jooksul allpool alapunktis b osutatud piirmäärade ulatuses.

| a) | Plutoonium, milles plutoonium-238 isotoobi sisaldus ületab 80 %.
  Lõhustuv erimaterjal instrumentide anduriosades kasutamiseks grammides mõõdetavates või väiksemates kogustes ning
  lähtematerjal, mille puhul valitsus on veendunud, et seda kasutatakse ainult mittetuumaalastes tegevustes, näiteks sulamite või keraamika tootmisel. |
| --- | --- |

a)

Plutoonium, milles plutoonium-238 isotoobi sisaldus ületab 80 %.

Lõhustuv erimaterjal instrumentide anduriosades kasutamiseks grammides mõõdetavates või väiksemates kogustes ning

lähtematerjal, mille puhul valitsus on veendunud, et seda kasutatakse ainult mittetuumaalastes tegevustes, näiteks sulamite või keraamika tootmisel.

| b) | Lõhustuv erimaterjal | 50 efektiivgrammi; |
| --- | --- | --- |
| looduslik uraan | 500 kilogrammi; |
| vaesestatud uraan | 1 000 kilogrammi; |
| toorium | 1 000 kilogrammi. |

b)

Lõhustuv erimaterjal

50 efektiivgrammi;

looduslik uraan

500 kilogrammi;

vaesestatud uraan

1 000 kilogrammi;

toorium

1 000 kilogrammi.

2.   Seadmed ja mittetuumamaterjalid

Nimekirja kantavad seadmed ja mittetuumamaterjalid, mille kohta valitsus on võtnud vastu otsuse (B lisas osutatud kogustest väiksemad kogused loetakse praktilistel kaalutlustel mitteoluliseks).

| 2.1. | Tuumareaktorid ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed ja komponendid (vt B lisa 1. jaotis). |
| --- | --- |

2.1.

Tuumareaktorid ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed ja komponendid (vt B lisa 1. jaotis).

| 2.2. | Reaktorite mittetuumamaterjalid (vt B lisa 2. jaotis). |
| --- | --- |

2.2.

Reaktorite mittetuumamaterjalid (vt B lisa 2. jaotis).

| 2.3. | Kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehased ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 3. jaotis). |
| --- | --- |

2.3.

Kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehased ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 3. jaotis).

| 2.4. | Tuumareaktori kütuseelementide valmistamise tehased ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 4. jaotis). |
| --- | --- |

2.4.

Tuumareaktori kütuseelementide valmistamise tehased ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 4. jaotis).

| 2.5. | Loodusliku uraani, vaesestatud uraani või lõhustuva erimaterjali isotoopide eraldamise tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed, välja arvatud analüüsiseadmed (vt B lisa 5. jaotis). |
| --- | --- |

2.5.

Loodusliku uraani, vaesestatud uraani või lõhustuva erimaterjali isotoopide eraldamise tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed, välja arvatud analüüsiseadmed (vt B lisa 5. jaotis).

| 2.6. | Raske vee, deuteeriumi ja selle ühendite tootmise või kontsentreerimise tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 6. jaotis). |
| --- | --- |

2.6.

Raske vee, deuteeriumi ja selle ühendite tootmise või kontsentreerimise tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 6. jaotis).

| 2.7. | Jaotistes 4 ja 5 määratletud kütuseelementide tootmises kasutatava uraani ja plutooniumi konversiooni- ning uraani isotoopide eraldustehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 7. jaotis). |
| --- | --- |

2.7.

Jaotistes 4 ja 5 määratletud kütuseelementide tootmises kasutatava uraani ja plutooniumi konversiooni- ning uraani isotoopide eraldustehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed (vt B lisa 7. jaotis).

B LISA

SELGITUSED KONTROLLNIMEKIRJA KANTUD KAUPADE KOHTA

(nagu kindlaks määratud A lisa osa „MATERJALID JA SEADMED” jaotises 2)

1.   Tuumareaktorid ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed ja komponendid

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Eri tüüpi tuumareaktorite liigitamisel võib lähtuda kasutatud aeglustist (nt raske vesi, grafiit, kergvesi) või aeglusti puudumisest, sisalduvate neutronite spektrist (nt termilised, kiired), kasutatud jahutist (nt vesi, sulametall, sulasool, gaas) või reaktori funktsioonist või tüübist (nt tuumareaktorid, uurimisreaktorid, katsereaktorid). Kõiki seda tüüpi tuumareaktoreid tuleks käsitada selle kande ja vajaduse korral kõikide selle kande alapunktide alla kuuluvatena. Selle kandega ei reguleerita tuumasünteesireaktoreid.

1.1.   Täielikud tuumareaktorid

Tuumareaktorid, mis on võimelised käigus hoidma kontrollitavat isekulgevat tuumade lõhastumise ahelreaktsiooni.

SELGITAV MÄRKUS

Põhimõtteliselt hõlmab „tuumareaktor” reaktorianumas asuvaid või vahetult selle külge kinnitatud seadmeid, südamiku võimsust reguleerivaid seadmeid ning komponente, mis üldjuhul sisaldavad või reguleerivad reaktorisüdamiku primaarjahutit või puutuvad sellega vahetult kokku.

EKSPORT

Siia kategooriasse kuuluvate põhiesemete tervikliku komplektina eksportimine toimub üksnes suunistes toodud menetluste kohaselt. Need sellesse funktsionaalselt määratletud kategooriasse kantud üksikesemed, mida eksporditakse üksnes suunistes toodud menetluste kohaselt, on loetletud jaotistes 1.2–1.11. Valitsus jätab endale õiguse kohaldada suunistes toodud menetlusi teiste esemete suhtes selles funktsionaalselt määratletud kategoorias.

1.2.   Tuumareaktorianumad

Metallanumad või nende tööstuslikult toodetud põhiosad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud hoidma jaotises 1.1 määratletud tuumareaktori südamikku, ning jaotises 1.8 määratletud asjaomased tuumareaktori siseosad.

SELGITAV MÄRKUS

Jaotis 1.2 hõlmab tuumareaktorianumaid olenemata nende nimirõhust ning reaktori surveanumaid ja kalandreid. Reaktorianuma kaas kuulub jaotise 1.2 alla kui reaktorianuma tööstuslikult toodetud põhiosa.

1.3.   Tuumareaktori kütuse laadimis- ja eemaldamisseadmed

Manipuleeritavad seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kütuse laadimiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktorisse või sealt eemaldamiseks.

SELGITAV MÄRKUS

Eespool nimetatud esemed on võimelised toimetama kütust reaktorisse selle töö käigus või neil on tehniliselt kõrgetasemelised positsioneerimis- või asendiseadmed, mis võimaldavad viia läbi keerulisi operatsioone ka siis, kui reaktor on välja lülitatud, näiteks operatsioone, mille puhul kütuse laadimist ei saa vahetult jälgida või mille puhul juurdepääs kütusele ei ole üldjuhul võimalik.

1.4.   Tuumareaktori kontrollvardad ja -seadmed

Jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris toimuva tuumalõhustumise protsessi kontrollimiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vardad, nende toetus- ja riputustarindid, varraste ajamid ning varraste juhiktorud.

1.5.   Tuumareaktori survetorud

Torud, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sisaldama jaotises 1.1 määratletud reaktoris nii kütuseelemente kui ka primaarjahutit.

SELGITAV MÄRKUS

Survetorud moodustavad osa kütusekanalitest, mis on projekteeritud töötama kõrgenenud rõhu all, mis võib vahel olla suurem kui 5 MPa.

1.6.   Tuumkütuse kattekest

Tsirkooniumist ja selle sulamitest valmistatud torud (või torusõlmed), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks jaotises 1.1 määratletud reaktoris kütuse kattekestana ja kogustes üle 10 kg.

| NB! | Tsirkooniumist survetorud – vt jaotis 1.5. Kalandrite torud – vt jaotis 1.8. |
| --- | --- |

NB!

Tsirkooniumist survetorud – vt jaotis 1.5. Kalandrite torud – vt jaotis 1.8.

SELGITAV MÄRKUS

Tuumareaktoris kasutamiseks mõeldud torud, mis on valmistatud tsirkooniumist või selle sulamist, sisaldavad tsirkooniumit, mille puhul on hafniumi ja tsirkooniumi massivahekord enamjaolt vähem kui 1:500.

1.7.   Primaarjahuti pumbad või ringluspumbad

Pumbad või ringluspumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud primaarjahuti ringluse tekitamiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktorites.

SELGITAV MÄRKUS

Spetsiaalselt vesijahutusega reaktorite jaoks projekteeritud või valmistatud pumbad või ringluspumbad, gaasijahutusega reaktorite jaoks mõeldud ringluspumbad ning sulametallilise jahutusega reaktoritele mõeldud elektromagnetilised ja mehhaanilised pumbad. Need seadmed võivad hõlmata ühel või mitmel tihendil põhineva ja primaarjahuti lekkimise takistamiseks mõeldud keerulise süsteemiga pumpasid, isoleeritud pumpasid ja inertsmassisüsteemiga pumpasid. See määratlus hõlmab Ameerika Mehaanikainseneride Liidu (American Society of Mechanical Engineers ehk ASME) standardi III osa I jaotise alaosa NB (1. klassi komponendid) või samaväärsete standardite kohaselt sertifitseeritud pumpasid.

1.8.   Tuumareaktori siseosad

„Tuumareaktori siseosad”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris kasutamiseks. Siia kuuluvad näiteks südamiku kandetarindid, kütusekanalid, kalandrite torud, soojusekraanid, deflektorid, südamiku restplaadid ja hajutiplaadid.

SELGITAV MÄRKUS

„Tuumareaktori siseosadena” käsitatakse kõiki reaktorianuma põhistruktuure, millel on üks või enam ülesannet, nagu südamiku toestamine, kütuse asetuse säilitamine, primaarjahuti voolu suunamine, reaktorianuma kiirgusvarje tagamine ning südamikusiseste seadmete juhtimine.

1.9.   Soojusvahetid

| a) | Aurugeneraatorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jaotises 1.1 määratletud tuumareaktori primaar- või vahejahutuskontuuris kasutamiseks. |
| --- | --- |

a)

Aurugeneraatorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jaotises 1.1 määratletud tuumareaktori primaar- või vahejahutuskontuuris kasutamiseks.

| b) | Muud soojusvahetid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jaotises 1.1 määratletud tuumareaktori primaarjahutuskontuuris kasutamiseks. |
| --- | --- |

b)

Muud soojusvahetid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jaotises 1.1 määratletud tuumareaktori primaarjahutuskontuuris kasutamiseks.

SELGITAV MÄRKUS

Aurugeneraatorid on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud reaktoris genereeritud soojuse ülekandmiseks toiteveele auru tekitamiseks. Kiirete reaktorite puhul, mis hõlmavad ka vahejahutuskontuuri, asubki aurugeneraator vahejahutuskontuuris.

Gaasijahutusega reaktorite puhul võib soojusvahetit kasutada soojuse ülekandmiseks sekundaarsesse gaasikontuuri, mis toimib gaasiturbiini ajamina.

See kanne ei hõlma reaktori tugisüsteemidele ette nähtud soojusvaheteid, näiteks hädajahutussüsteeme või reaktori jääksoojuse jahutussüsteeme.

1.10.   Neutrondetektorid

Neutrondetektorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud neutronvoo taseme kindlaksmääramiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktori südamikus.

SELGITAV MÄRKUS

See kanne hõlmab reaktori südamikus ja väljaspool südamikku asuvaid detektoreid, millega mõõdetakse neutronvoo tasemeid laias ulatuses, üldjuhul alates 104 neutronist ruutsentimeetri kohta sekundi kohta kuni 1010 või enama neutronini ruutsentimeetri kohta sekundi kohta. Väljaspool südamikku asuva vahendina käsitatakse vahendit, mis asub väljaspool jaotises 1.1 määratletud reaktori südamikku, kuid paikneb reaktori ümbrisseina piirides.

1.11.   Soojusekraanid

„Soojusekraanid”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris, et vähendada soojuskadu ja samuti kaitsta reaktorianumat.

SELGITAV MÄRKUS

„Soojusekraanid” on suured reaktorianumate kohale paigutatud struktuurid, mis vähendavad soojuskadu reaktorist ja vähendavad temperatuuri anuma sees.

2.   Reaktorite mittetuumamaterjalid

2.1.   Deuteerium ja raske vesi

Deuteerium, raske vesi (deuteeriumoksiid) ja kõik muud deuteeriumiühendid, milles deuteeriumi aatomite suhe vesiniku aatomitesse ületab 1:5 000, kasutamiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris kogustes, mis on suuremad kui 200 kg deuteeriumi aatomeid 12 kuu lõikes iga vastuvõtva riigi kohta.

2.2.   Tuumatehnoloogilise puhtusastmega grafiit

Tuumatehnoloogilise puhtusastmega grafiit, mille booriekvivalendi väärtus on väiksem kui 5 miljondikku ja tihedus üle 1,50 g/cm, mis on ette nähtud kasutamiseks jaotises 1.1 määratletud tuumareaktoris kogustes, mis ületavad 1 kg.

SELGITAV MÄRKUS

Ekspordikontrolli eesmärgil määrab valitsus kindlaks, kas eespool toodud kirjeldusele vastava grafiidi ekspordi eesmärk on selle grafiidi kasutamine tuumareaktoris.

Booriekvivalendi väärtuse võib kindlaks määrata katseliselt või määratleda kui lisandite BEz summa (v.a BEsüsinik, kuna süsinikku ei loeta lisandiks) koos booriga, kus:

BEz (ppm) = CF × elemendi Z kontsentratsioon ppm-des;

| | CF on teisendustegur: (σz × AB):(σB × Az);
  ning σB ja σZ on vastavalt loodusliku boori ja elemendi Z soojuslike neutronite haarde ristlõige (barnides); |
| --- | --- |

CF on teisendustegur: (σz × AB):(σB × Az);

ning σB ja σZ on vastavalt loodusliku boori ja elemendi Z soojuslike neutronite haarde ristlõige (barnides);

| | AB ja AZ on vastavalt loodusliku boori ja elemendi Z aatommassid. |
| --- | --- |

AB ja AZ on vastavalt loodusliku boori ja elemendi Z aatommassid.

3.   Kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehased ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Kiiritatud tuumkütuse ümbertöötlemisel eraldatakse plutoonium ja uraan tugevalt radioaktiivsetest lõhustumistoodetest ja teistest transuraanidest. Seda eraldamist saab läbi viia erinevate tehniliste protsessidega. Aastate jooksul on siiski kõige enamkasutatavamaks ja aktsepteeritumaks protsessiks saanud Purex. Purexi käigus lahustatakse kiiritatud tuumkütus lämmastikhappes, seejärel eraldatakse uraan, plutoonium ja lõhestumistooted lahuse ekstraheerimise teel, kasutades tributüülfosfaadi segu orgaanilises lahuses.

Purexi rajatistes on koos samaliigiliste funktsioonidega kiiritatud tuumkütuseelementide purustamine, kütuse lahustamine, lahuse ekstraheerimine ja protsessivedeliku ladustamine. See võib hõlmata ka seadmeid uraaninitraadi termiliseks denitreerimiseks, plutooniumnitraadi muundamiseks oksiidiks või metalliks ja lõhustamistooteid sisaldava jäätmelahuse töötlemist sellisesse vormi, mis on sobiv selle pikaajaliseks säilitamiseks või kahjutustamiseks. Neid funktsioone täitvate seadmete konkreetne liik ja ülesehitus võib erinevate Purexi rajatiste puhul mitmel põhjusel erineda, sealhulgas kiiritatud ja töötlemiseks suunatud tuumkütuse liik ja kogus ja eraldatud materjalide kavatsetud kasutusotstarve ja rajatise projekteerimisel kasutatud ohutus- ja hoolduspõhimõtted.

„Kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehas”, kaasa arvatud seadmed ja nende komponendid, mis otseselt juhivad kiiritatud kütust, enamikku tuumamaterjali ja lõhustumissaaduste käitlemisvooge ning on tavaolukorras nendega kokkupuutes.

Neid protsesse, mis hõlmavad ka plutooniumi muundamis- ja plutooniummetalli täielikke tootmissüsteeme, võib tuvastada nendest meetmetest, mida rakendatakse, et vältida kriitilist seisundit (nt geomeetria abil), kiirgusega kokkupuutumist (nt varje abil) ja mürgisust (nt seadme isoleerimisega).

EKSPORT

Siia kategooriasse kuuluvate põhiesemete tervikliku komplektina eksportimine toimub üksnes suunistes toodud menetluste kohaselt.

Valitsus jätab endale õiguse kohaldada suunistes toodud menetlusi teiste esemete suhtes selles funktsionaalselt määratletud kategoorias vastavalt allpool toodud loetelule.

Seadmed, mis jäävad mõiste „spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud seadmed” alla kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise puhul on järgmised:

3.1.   Kiiritatud kütuseelemendi tükeldamismasinad

Kaugjuhitavad seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks eespool kirjeldatud ümbertöötlemistehases ja mille eesmärgiks on tükeldada, hakkida või järgata kiiritatud kütuseelemente, puntraid või vardaid.

SELGITAV MÄRKUS

Need seadmed purustavad kütuse kattekesta, et paljastada kiiritatud tuumamaterjal ja see lahustada. Kõige enam kasutatakse spetsiaalselt projekteeritud metallist lõikureid, ehkki kasutada võib ka kaasaegsemat tehnikat nagu lasereid.

3.2.   Lahuseanumad

Kriitiliselt ohutud mahutid (nt väikese läbimõõduga, rõngakujulised või lamedad mahutid), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks eespool kirjeldatud ümbertöötlemistehases ja mis on ette nähtud kiiritatud tuumkütuse lahustamiseks ja mis on suutelised vastu pidama kuumadele, äärmiselt sööbivatele vedelikele ja mida võib kaugjuhtimise teel täita ja hooldada.

SELGITAV MÄRKUS

Lahuseanumatesse paigutatakse üldjuhul tükeldatud kasutatud kütus. Nendes kriitilise tähtsusega mahutites lahustatakse tuumamaterjal lämmastikhappes ja järelejäänud koored eemaldatakse protsessivoost.

3.3.   Lahusti ekstraheerijad ja lahuse ekstraheerimisseadmed

Kiiritatud kütuse ümbertöötlemise tehases kasutamiseks mõeldud spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lahuseekstraheerijad, nagu pakitud või pulseerivad sambad, segumikserid või tsentrifugaalekstraheerijad. Lahuse ekstraheerijad peavad olema vastupidavad lämmastikhappe söövitavale toimele. Sellised ekstraheerijad valmistatakse üldjuhul äärmiselt kõrgete nõuete järgi (sealhulgas erikeevitus, järelevalve- ja kvaliteeditagamise ning kvaliteedikontrollimeetodid) madala süsinikusisaldusega roostevabadest terastest, titaanist, tsirkooniumist või muudest kvaliteetsetest materjalidest.

SELGITAV MÄRKUS

Lahusti ekstraheerijatesse saabub kiiritatud kütuse lahus lahuseanumatest ja orgaaniline lahus, mis eraldab uraani, plutooniumi ja lõhustumisproduktid. Lahuse ekstraheerimise seade projekteeritakse üldjuhul vastavalt rangetele tööparameetritele nagu pikk kasutusiga ja hooldevabadus või lihtsalt asendatavana, lihtsa tööpõhimõtte ja juhtimisega ning paindlikuna muudatusteks protsessitingimustes.

3.4.   Kemikaalide hoidmis- või säilitusanumad

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud hoidmis- või säilitusanumad kasutamiseks kiiritatud kütuse ümbertöötlemise tehases. Hoidmis- või säilitusanumad peavad olema vastupidavad lämmastikhappe korrosioonile. Hoidmis- või säilitusanumad valmistatakse üldjuhul sellistest materjalidest nagu madala süsinikusisaldusega roostevaba teras, titaanium või tsirkoonium või muud kvaliteetsed materjalid. Hoidmis- või säilitussanumaid võib projekteerida nii, et neid saab kasutada ja hooldada kaugjuhtimise teel ja nad võivad tuumaohutuse seisukohast vastata järgmistele kriteeriumitele:

| (1) | seinad või sisestruktuurid, mille booriekvivalendi väärtus on vähemalt 2 %, või |
| --- | --- |

(1)

seinad või sisestruktuurid, mille booriekvivalendi väärtus on vähemalt 2 %, või

| (2) | silindriliste anumate diameeter ei ole suurem kui 175 mm (7 tolli) või |
| --- | --- |

(2)

silindriliste anumate diameeter ei ole suurem kui 175 mm (7 tolli) või

| (3) | plaadi- või rõngakujuliste anumate laius ei ole suurem kui 75 mm (3 tolli). |
| --- | --- |

(3)

plaadi- või rõngakujuliste anumate laius ei ole suurem kui 75 mm (3 tolli).

SELGITAV MÄRKUS

Lahuse ekstraheerimine tekitab kolm põhilist protsessivedeliku voogu. Hoidmis- või säilitusanumaid kasutatakse kõigi kolme voo töötlemiseks järgmiselt:

| a) | puhas uraaninitraadi lahus kontsentreeritakse aurustamise abil ja viiakse denitreerimisprotsessi, kus see muundatakse uraanoksiidiks. Seda oksiidi taaskasutatakse tuumkütusetsüklis; |
| --- | --- |

a)

puhas uraaninitraadi lahus kontsentreeritakse aurustamise abil ja viiakse denitreerimisprotsessi, kus see muundatakse uraanoksiidiks. Seda oksiidi taaskasutatakse tuumkütusetsüklis;

| b) | äärmiselt radioaktiivne lõhustumistoodete lahus kontsentreeritakse üldjuhul aurustamise teel ja ladustatakse kontsentraadina. Seda kontsentraati on hiljem võimalik aurustada ja muundada vormi, mis sobib tema säilitamiseks või kahjutustamiseks; |
| --- | --- |

b)

äärmiselt radioaktiivne lõhustumistoodete lahus kontsentreeritakse üldjuhul aurustamise teel ja ladustatakse kontsentraadina. Seda kontsentraati on hiljem võimalik aurustada ja muundada vormi, mis sobib tema säilitamiseks või kahjutustamiseks;

| c) | puhas plutooniumnitraadilahus kontsentreeritakse ja ladustatakse, kuni seda saab kasutada edasises protsessis. Muu hulgas projekteeritakse plutooniumlahuste hoidmis- või säilitusanumad nii, et vältida kriitilisi probleeme seoses muudatustega kontsentratsioonis ja selle voo vormiga. |
| --- | --- |

c)

puhas plutooniumnitraadilahus kontsentreeritakse ja ladustatakse, kuni seda saab kasutada edasises protsessis. Muu hulgas projekteeritakse plutooniumlahuste hoidmis- või säilitusanumad nii, et vältida kriitilisi probleeme seoses muudatustega kontsentratsioonis ja selle voo vormiga.

3.5.   Neutronite mõõtesüsteemid protsessi juhtimiseks

Neutronite mõõtesüsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud integreerimiseks automaatsetesse protsessi juhtimise süsteemidesse kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehases ja kasutamiseks sellistes süsteemides.

SELGITAV MÄRKUS

Need süsteemid hõlmavad neutronite aktiivse ja passiivse mõõtmise ja eristamise võimet, et määrata kindlaks lõhustuva materjali kogus ja koostis. Kogu süsteem koosneb neutronite generaatorist, neutrondetektorist, võimenditest ja signaali töötlemise elektroonikast.

Siia kandesse ei kuulu neutronite detekteerimise ja mõõtmise vahendid, mis on projekteeritud tuumamaterjali arvepidamise või kaitse jaoks, ja mis tahes muud rakendused, mis ei ole seotud integreerimisega automaatsetesse protsessi juhtimise süsteemidesse kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise tehases või kasutamiseks sellistes süsteemides.

4.   Tuumareaktori kütuseelementide valmistamise tehased ja spetsiaalselt selle jaoks projekteeritud või valmistatud seadmed

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Tuumareaktori kütuseelemente valmistatakse ühest või mitmest lähtematerjalist või lõhustuvast erimaterjalist, mis on toodud lisa osas „MATERJALID JA SEADMED”. Oksiidkütuste ehk kõige levinuma kütuseliigi puhul kasutatakse kütusetablettide pressimise, paagutamise, peenestamise ja gradueerimise seadmeid. Seguoksiidkütuseid käsitsetakse kinnasboksides (või samaväärsetest mahutites), kuni nad on kattekestas hermetiseeritud. Igal juhul on kütus hermeetiliselt isoleeritud asjakohase kattekesta sisse, mis on kütuse esmane kate, et tagada kütuse asjakohane kasutus ja ohutus reaktori töötamise ajal. Samuti on igal juhul vaja tagada protsesside, menetluste ja seadmete täpne juhtimine äärmiselt rangete standardite kohaselt, et kindlustada kütuse prognoositav ja ohutu kasutus.

SELGITAV MÄRKUS

Seadmed, mis jäävad mõiste „spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud seadmed” alla kütuseelementide valmistamiseks, hõlmavad selliseid seadmeid, mis

| a) | on tavaolukorras kokkupuutes tuumamaterjali tootevooga või osalevad otseselt selle tootmisel või juhtimisel; |
| --- | --- |

a)

on tavaolukorras kokkupuutes tuumamaterjali tootevooga või osalevad otseselt selle tootmisel või juhtimisel;

| b) | hermetiseerivad tuumamaterjali kattekesta; |
| --- | --- |

b)

hermetiseerivad tuumamaterjali kattekesta;

| c) | kontrollivad kattekesta terviklikkust või hermeetilisust; |
| --- | --- |

c)

kontrollivad kattekesta terviklikkust või hermeetilisust;

| d) | kontrollivad hermeetiliselt suletud kütuse lõppkäsitlemist või |
| --- | --- |

d)

kontrollivad hermeetiliselt suletud kütuse lõppkäsitlemist või

| e) | mida kasutatakse reaktori kütuse elementide monteerimiseks. |
| --- | --- |

e)

mida kasutatakse reaktori kütuse elementide monteerimiseks.

Sellised seadmed või seadmete süsteemid võivad hõlmata näiteks järgmist:

| 1) | täisautomaatsed kütusetablettide kontrollimise seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tablettide lõplike mõõtmete või pinnadefektide kontrollimiseks; |
| --- | --- |

1)

täisautomaatsed kütusetablettide kontrollimise seadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tablettide lõplike mõõtmete või pinnadefektide kontrollimiseks;

| 2) | automaatsed keevitusmasinad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud otskaante keevitamiseks kütusevarraste otsa; |
| --- | --- |

2)

automaatsed keevitusmasinad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud otskaante keevitamiseks kütusevarraste otsa;

| 3) | automaatsed testimis- ja kontrolliseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud valmis kütusevarraste terviklikkuse kontrollimiseks; |
| --- | --- |

3)

automaatsed testimis- ja kontrolliseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud valmis kütusevarraste terviklikkuse kontrollimiseks;

| 4) | spetsiaalselt tuumkütuse kattekesta valmistamiseks projekteeritud või valmistatud süsteemid; |
| --- | --- |

4)

spetsiaalselt tuumkütuse kattekesta valmistamiseks projekteeritud või valmistatud süsteemid;

Punkti 3 alla kuuluvad üldjuhul seadmed a) kütusevarraste otsa keevitatud kaante kontrollimiseks röntgeni kasutades, b) heeliumi lekkimise kindlaksmääramiseks surve all olevatest kütusevarrastest ning c) kütusevarraste skaneerimiseks gammakiirgust kasutades, et kontrollida kütusetablettide õiget laadimist.

5.   Loodusliku uraani, vaesestatud uraani või lõhustuva erimaterjali isotoopide eraldamise tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed, välja arvatud analüüsiseadmed

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Uraani isotoopide eraldamiseks mõeldud tehased, seadmed ja tehnoloogia on paljudel juhtudel lähedalt seotud „muude elementide” isotoopide eraldamise tehaste, seadmete ja tehnoloogiaga. Konkreetsetel juhtudel kohaldatakse jaotises 5 sätestatud kontrolli ka tehastele ja seadmetele, mis on mõeldud „muude elementide” isotoopide eraldamiseks. Selline „muude elementide” isotoopide eraldamiseks mõeldud tehaste ja seadmete kontrollimine täiendab tehaste ja seadmete kontrollimist, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kontrollnimekirja kantud lõhustuva erimaterjali töötlemiseks, kasutamiseks või tootmiseks. Sellist täiendavat jaotise 5 kohast „muude elementide” kasutamist hõlmavat kontrolli ei kohaldata suuniste 2. osas käsitletud elektromagnetilise isotooperaldusprotsessi puhul.

Jaotise 5 kohast kontrolli kohaldatakse ühtviisi, olenemata sellest, kas kavandatud kasutusala on uraani isotoopide eraldamine või „muude elementide” isotoopide eraldamine, järgmiste protsesside puhul: gaasitsentrifuugimine, gaasidifusioon, plasmaeraldus- ja aerodünaamilised protsessid.

Mõne protsessi puhul sõltub seos uraani isotoopide eraldamisega sellest, millise elemendi eraldamisega on tegu. Sellisteks protsessideks on: laseril põhinevad protsessid (näiteks molekulaarne laserisotooperaldamine ja atomaarse gaasi laserisotooperaldamine), keemiline vahetus ja ioonivahetus. Seetõttu tuleb tarnijatel neid protsesse hinnata juhtumipõhiselt, et vajadusel kohaldada „muude elementide” kasutamise puhul jaotise 5 kohast kontrolli.

Seadmed, mis vastavad mõistele „spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud seadmed, välja arvatud analüüsiseadmed” uraani isotoopide eraldamiseks, hõlmavad järgmist:

5.1.   Gaasitsentrifuugid ja komplektid ning gaasitsentrifuugides kasutamiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud komponendid

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Gaasitsentrifuug koosneb üldjuhul õhukese seinaga 75–650 mm läbimõõduga silindrist või silindritest, mis asuvad vaakumkeskkonnas ja pöörlevad suure perifeerkiirusega (umbes 300 m/s või kiiremini) ümber oma vertikaalsuunalise peatelje. Selleks et saavutada suur kiirus, peavad pöörlevate komponentide konstruktsioonimaterjalid olema väga suure tugevuse-tiheduse suhtega, ning rootori komplekt ja seega ka selle üksikud osad peavad tasakaalustamatuse minimeerimiseks olema valmistatud väga väikese tolerantsiga. Erinevalt teistest tsentrifuugidest iseloomustab uraani rikastamise gaasitsentrifuugi see, et tal on rootorikambris pöörlev kettakujuline juhtplaat (juhtplaadid) ja statsionaarne torusüsteem UF6 gaasi söötmiseks ja väljutamiseks ning tal on vähemalt kolm eraldiasuvat kanalit, millest kaks on ühendatud kollektoritega, mis suunduvad rootoriteljelt rootorikambri välisseina suunas. Vaakumkeskkonnas asub ka rida kriitilise tähtsusega mittepöörlevaid seadmeid, mida ei ole raske valmistada, ehkki need on spetsiaalselt projekteeritud, ning mida ei valmistata unikaalsetest materjalidest. Tsentrifuugseade vajab aga suurel hulgal selliseid komponente, mistõttu kogused on oluline viide lõppkasutusele.

5.1.1.   Pöörlevad komponendid

| a) | Terviklikud rootorsõlmed:
  Õhukese seinaga silindrid või rida omavahel ühendatud õhukese seinaga silindreid, mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES. Omavahelisel ühendamisel ühendatakse silindrid painduvate lõõtsade või rõngastega, mida kirjeldatakse jaotise 5.1.1 alapunktis c. Lõplikul kujul on rootorile paigaldatud sisemine juhtplaat (juhtplaadid) ja otsakaaned, mida kirjeldatakse jaotise 5.1.1 alapunktides d ja e. Terviklikku komplekti on siiski võimalik tarnida ainult osaliselt koostatuna. |
| --- | --- |

a)

Terviklikud rootorsõlmed:

Õhukese seinaga silindrid või rida omavahel ühendatud õhukese seinaga silindreid, mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES. Omavahelisel ühendamisel ühendatakse silindrid painduvate lõõtsade või rõngastega, mida kirjeldatakse jaotise 5.1.1 alapunktis c. Lõplikul kujul on rootorile paigaldatud sisemine juhtplaat (juhtplaadid) ja otsakaaned, mida kirjeldatakse jaotise 5.1.1 alapunktides d ja e. Terviklikku komplekti on siiski võimalik tarnida ainult osaliselt koostatuna.

| b) | Rootortorud:
  Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud õhukese seinaga silindrid, mille seinapaksus on kuni 12 mm, silindri läbimõõt 75–650 mm ja mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES. |
| --- | --- |

b)

Rootortorud:

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud õhukese seinaga silindrid, mille seinapaksus on kuni 12 mm, silindri läbimõõt 75–650 mm ja mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES.

| c) | Rõngad või lõõtsad:
  Komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rootoritoru paikseks toestamiseks või mitme rootoritoru omavaheliseks ühendamiseks. Lõõts on lühike keermega silinder, mille seinapaksus on kuni 3 mm, läbimõõt vahemikus 75–650 mm ja mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES. |
| --- | --- |

c)

Rõngad või lõõtsad:

Komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rootoritoru paikseks toestamiseks või mitme rootoritoru omavaheliseks ühendamiseks. Lõõts on lühike keermega silinder, mille seinapaksus on kuni 3 mm, läbimõõt vahemikus 75–650 mm ja mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES.

| d) | Ekraanid:
  Kettakujulised komponendid läbimõõduga 75–650 mm, spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud paigaldamiseks tsentrifuugi rootortoru sisse, et eraldada plahvatuskamber peamisest separaatorikambrist ja mõnel juhul aidata kaasa UF6 gaasi tsirkuleerimisele rootoritoru peamise separeerimiskambri sees, ning mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES. |
| --- | --- |

d)

Ekraanid:

Kettakujulised komponendid läbimõõduga 75–650 mm, spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud paigaldamiseks tsentrifuugi rootortoru sisse, et eraldada plahvatuskamber peamisest separaatorikambrist ja mõnel juhul aidata kaasa UF6 gaasi tsirkuleerimisele rootoritoru peamise separeerimiskambri sees, ning mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES.

| e) | Ülakaaned ja alakaaned:
  Kettakujulised komponendid läbimõõduga 75–650 mm, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sobima rootortoru otstesse ja hoidma UF6 rootortoru sees, ning mõnel juhul toetama või fikseerima ülemist laagrit või sisaldama integreeritult ülemise laagri üht osa (ülakaas), või kandma mootori pöörlevaid osasid ja alumist laagrit (alakaas), ning mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES. |
| --- | --- |

e)

Ülakaaned ja alakaaned:

Kettakujulised komponendid läbimõõduga 75–650 mm, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sobima rootortoru otstesse ja hoidma UF6 rootortoru sees, ning mõnel juhul toetama või fikseerima ülemist laagrit või sisaldama integreeritult ülemise laagri üht osa (ülakaas), või kandma mootori pöörlevaid osasid ja alumist laagrit (alakaas), ning mis on valmistatud ühest või mitmest kõrge tugevuse-tiheduse suhtega materjalist, mida kirjeldatakse käesoleva jaotise SELGITAVAS MÄRKUSES.

SELGITAV MÄRKUS

Tsentrifuugi pöörlevate osade jaoks kasutatavad materjalid hõlmavad järgmist:

| a) | martensiitvanandatud teras, mille tõmbetugevus on vähemalt 1,95 GPa; |
| --- | --- |

a)

martensiitvanandatud teras, mille tõmbetugevus on vähemalt 1,95 GPa;

| b) | alumiiniumisulamid, mille tõmbetugevus on vähemalt 0,46 GPa; |
| --- | --- |

b)

alumiiniumisulamid, mille tõmbetugevus on vähemalt 0,46 GPa;

| c) | kiudmaterjalid, mis sobivad kasutamiseks ühendkonstruktsioonides ja mille erimoodul on vähemalt 3,18 × 106 m ja eritõmbetugevus vähemalt 7,62 × 104 m („erimoodul” on Youngi moodul N/m2, mis on jagatud erikaaluga N/m3; „eritõmbetugevus” on tõmbetugevus N/m2, mis on jagatud erikaaluga N/m3). |
| --- | --- |

c)

kiudmaterjalid, mis sobivad kasutamiseks ühendkonstruktsioonides ja mille erimoodul on vähemalt 3,18 × 106 m ja eritõmbetugevus vähemalt 7,62 × 104 m („erimoodul” on Youngi moodul N/m2, mis on jagatud erikaaluga N/m3; „eritõmbetugevus” on tõmbetugevus N/m2, mis on jagatud erikaaluga N/m3).

5.1.2.   Staatilised komponendid

| a) | Magnetilised ripplaagrid:






  1. | Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud laagrisõlmed, milles rõngasmagnet hõljub summutavat keskkonda sisaldavas korpuses. Ümbris valmistatakse UF6-le vastupidavast materjalist (vt jaotise 5.2 SELGITAV MÄRKUS). Magnet on sidestatud magnetpoolusega või teise, rootori (jaotise 5.1.1 alapunktis e kirjeldatud) ülakaanele kinnitatud magnetiga. Magnet võib olla rõngakujuline, kusjuures välis- ja siseläbimõõdu suhe on väiksem kui 1,6:1 või sellega võrdne. Magnet võib olla kujul, mille algläbitavus on vähemalt 0,15 H/m või jääkmagnetism vähemalt 98,5 % või magneetimismaksimum suurem kui 80 kJ/m3. Lisaks tavalistele materjaliomadustele nõutakse, et magnetiliste telgede kõrvalekallet geomeetrilistest telgedest lubatakse väga väikese tolerantsiga (väiksem kui 0,1 mm) või et nõutakse eraldi magneti materjali homogeensust. |
| --- | --- | --- |

a)

Magnetilised ripplaagrid:

1.

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud laagrisõlmed, milles rõngasmagnet hõljub summutavat keskkonda sisaldavas korpuses. Ümbris valmistatakse UF6-le vastupidavast materjalist (vt jaotise 5.2 SELGITAV MÄRKUS). Magnet on sidestatud magnetpoolusega või teise, rootori (jaotise 5.1.1 alapunktis e kirjeldatud) ülakaanele kinnitatud magnetiga. Magnet võib olla rõngakujuline, kusjuures välis- ja siseläbimõõdu suhe on väiksem kui 1,6:1 või sellega võrdne. Magnet võib olla kujul, mille algläbitavus on vähemalt 0,15 H/m või jääkmagnetism vähemalt 98,5 % või magneetimismaksimum suurem kui 80 kJ/m3. Lisaks tavalistele materjaliomadustele nõutakse, et magnetiliste telgede kõrvalekallet geomeetrilistest telgedest lubatakse väga väikese tolerantsiga (väiksem kui 0,1 mm) või et nõutakse eraldi magneti materjali homogeensust.

| 2. | Aktiivsed magnetlaagrid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks gaasitsentrifuugides. |
| --- | --- |

2.

Aktiivsed magnetlaagrid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks gaasitsentrifuugides.

SELGITAV MÄRKUS

Sellistel laagritel on tavaliselt järgmised omadused:

| — | projekteeritud tsentreerima rootorit, mis pöörleb sagedusel 600 Hz või rohkem, ja |
| --- | --- |

—

projekteeritud tsentreerima rootorit, mis pöörleb sagedusel 600 Hz või rohkem, ja

| — | ühendatud tõrgeteta toimiva elektritoiteallikaga ja/või puhvertoiteallikaga (UPS), et tagada toimimine kauem kui ühe tunni jooksul. |
| --- | --- |

—

ühendatud tõrgeteta toimiva elektritoiteallikaga ja/või puhvertoiteallikaga (UPS), et tagada toimimine kauem kui ühe tunni jooksul.

| b) | Laagrid/summutid:
  Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud laagrid, mis koosnevad summutile paigaldatud pöördteljest ja selle pesast. Pöördtelg on tavaliselt karastatud terasest võll, mille ühes otsas on poolkerakujuline osa ja teise otsa külge on kinnitatud jaotise 5.1.1 alapunktis e kirjeldatud alakaas. Võllile võib siiski olla kinnitatud hüdrodünaamiline laager. Pesa on pelletikujuline ja selle ühel pinnal on poolkerakujuline süvend. Need komponendid tarnitakse sageli summutist eraldi. |
| --- | --- |

b)

Laagrid/summutid:

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud laagrid, mis koosnevad summutile paigaldatud pöördteljest ja selle pesast. Pöördtelg on tavaliselt karastatud terasest võll, mille ühes otsas on poolkerakujuline osa ja teise otsa külge on kinnitatud jaotise 5.1.1 alapunktis e kirjeldatud alakaas. Võllile võib siiski olla kinnitatud hüdrodünaamiline laager. Pesa on pelletikujuline ja selle ühel pinnal on poolkerakujuline süvend. Need komponendid tarnitakse sageli summutist eraldi.

| c) | Molekulaarpumbad:
  Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud silindrid, millel on sisse freesitud või pressitud spiraalsed sooned ning sisse puuritud avad. Tüüpilised mõõtmed on järgmised:
  siseläbimõõt 75–650 mm, seinapaksus vähemalt 10 mm, pikkus vähemalt võrdne läbimõõduga. Sooned on tavaliselt ristkülikukujulise ristlõikega ja sügavusega vähemalt 2 mm. |
| --- | --- |

c)

Molekulaarpumbad:

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud silindrid, millel on sisse freesitud või pressitud spiraalsed sooned ning sisse puuritud avad. Tüüpilised mõõtmed on järgmised:

siseläbimõõt 75–650 mm, seinapaksus vähemalt 10 mm, pikkus vähemalt võrdne läbimõõduga. Sooned on tavaliselt ristkülikukujulise ristlõikega ja sügavusega vähemalt 2 mm.

| d) | Mootori staatorid:
  Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rõngakujulised staatorid suure kiirusega mitmefaasiliste vahelduvvoolu hüsterees- (või reluktants-) mootorite sünkroonseks tööks vaakumis sagedusel 600 Hz või rohkem ja võimsusel 40 VA või rohkem. Staatorid võivad koosneda lamineeritud madala kaoga raudsüdamikul olevatest mitmefaasilistest mähistest, mis koosnevad tavaliselt kuni 2 mm paksudest kihtidest. |
| --- | --- |

d)

Mootori staatorid:

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rõngakujulised staatorid suure kiirusega mitmefaasiliste vahelduvvoolu hüsterees- (või reluktants-) mootorite sünkroonseks tööks vaakumis sagedusel 600 Hz või rohkem ja võimsusel 40 VA või rohkem. Staatorid võivad koosneda lamineeritud madala kaoga raudsüdamikul olevatest mitmefaasilistest mähistest, mis koosnevad tavaliselt kuni 2 mm paksudest kihtidest.

| e) | Tsentrifuugi korpus/vastuvõtjad:
  Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud komponendid, mis sisaldavad gaastsentrifuugi rootortoru komplekti. Korpus koosneb jäigast silindrist seinapaksusega kuni 30 mm, millel on täppistöödeldud otsad laagrite paigaldamiseks ja üks või mitu kraed silindri paigaldamiseks. Freesitud otsad on teineteisega paralleelsed ja täisnurga all silindri pikiteljega, erinevusega kuni 0,05°. Korpus võib olla ka kärgkonstruktsiooniga, et mahutada mitut rootorikomplekti. |
| --- | --- |

e)

Tsentrifuugi korpus/vastuvõtjad:

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud komponendid, mis sisaldavad gaastsentrifuugi rootortoru komplekti. Korpus koosneb jäigast silindrist seinapaksusega kuni 30 mm, millel on täppistöödeldud otsad laagrite paigaldamiseks ja üks või mitu kraed silindri paigaldamiseks. Freesitud otsad on teineteisega paralleelsed ja täisnurga all silindri pikiteljega, erinevusega kuni 0,05°. Korpus võib olla ka kärgkonstruktsiooniga, et mahutada mitut rootorikomplekti.

| f) | Kulbid:
  Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torud UF6 gaasi eraldamiseks rootortorust Pitot' toru meetodil (st neis on ava, mis on suunatud rootoritorus ringlevale gaasivoolule, näiteks painutades radiaalselt paikneva toru otsa), mida on võimalik kinnitada tsentraalsele gaasiekstraheerimissüsteemile. |
| --- | --- |

f)

Kulbid:

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torud UF6 gaasi eraldamiseks rootortorust Pitot' toru meetodil (st neis on ava, mis on suunatud rootoritorus ringlevale gaasivoolule, näiteks painutades radiaalselt paikneva toru otsa), mida on võimalik kinnitada tsentraalsele gaasiekstraheerimissüsteemile.

5.2.   Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lisasüsteemid, seadmed ja komponendid gaasi tsentrifuugrikastustehaste jaoks

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Lisasüsteemid, seadmed ja komponendid gaasi tsentrifuugrikastamistehaste jaoks on tehaste süsteemid, mis on vajalikud UF6 etteandmiseks tsentrifuugidesse, üksikute tsentrifuugide ühendamiseks omavahel kaskaadiks (või etappideks), et võimaldada üha suuremat rikastamist, ning UF6„toote” ja „jääkide” eemaldamiseks tsentrifuugidelt, ning seadmed, mis on vajalikud tsentrifuugide ajamiseks või tehaste juhtimiseks.

Üldjuhul aurustatakse UF6 tahkest olekust kuumutatud autoklaavide abil ja viiakse gaasina tsentrifuugidesse kaskaadjaotustorustiku kaudu. Tsentrifuugist väljuvad UF6„toote” ja „jääkide” gaasilised vood viiakse kaskaadjaotustorustiku kaudu külmalõksudesse (töötemperatuur umbes 203 K (– 70 °C), kus need kondenseeritakse enne edasist toimetamist transpordiks või ladustamiseks sobivatesse mahutitesse. Kuna rikastustehas koosneb tuhandetest kaskaadidena paigaldatud tsentrifuugidest, on kaskaadjaotustorustik mitu kilomeetrit pikk, hõlmates tuhandeid märkimisväärses osas korduva paigutusega keeviseid. Seadmed, komponendid ja torustikusüsteemid valmistatakse väga kõrgete vaakum- ja puhtusstandardite kohaselt.

SELGITAV MÄRKUS

Mõned allpool loetletud esemed kas puutuvad otseselt kokku UF6 protsessigaasiga või juhivad vahetult tsentrifuuge ja gaasi liikumist tsentrifuugist tsentrifuugi ja kaskaadist kaskaadi. UF6 korrosioonile vastupidavad materjalid hõlmavad vaske, vasesulameid, roostevaba terast, alumiiniumi, alumiiniumoksiidi, alumiiniumisulameid, niklit või vähemalt 60 % niklisisaldusega sulameid ja fluoritud süsivesinikpolümeere.

5.2.1.   Etteandesüsteemid ning toote ja jäägi eemaldussüsteemid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid või rikastustehase seadmed, mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest või nendega kaitstud, seahulgas:

| a) | etteande autoklaavid, ahjud või süsteemid UF6 viimiseks rikastusprotsessi; |
| --- | --- |

a)

etteande autoklaavid, ahjud või süsteemid UF6 viimiseks rikastusprotsessi;

| b) | desublimaatorid, külmalõksud või pumbad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisel; |
| --- | --- |

b)

desublimaatorid, külmalõksud või pumbad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisel;

| c) | tahkestamis- või vedeldamisjaamad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist UF6 kokkusurumise ja vedelasse või tahkesse olekusse viimise teel; |
| --- | --- |

c)

tahkestamis- või vedeldamisjaamad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist UF6 kokkusurumise ja vedelasse või tahkesse olekusse viimise teel;

| d) | „toote” või „jääkide” eraldusjaamad UF6 toimetamiseks mahutitesse. |
| --- | --- |

d)

„toote” või „jääkide” eraldusjaamad UF6 toimetamiseks mahutitesse.

5.2.2.   Jaotustorustikusüsteemid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torustikusüsteemid ja jaotustorustikusüsteemid UF6 töötlemiseks tsentrifuugikaskaadides. Tavaliselt on torustikuvõrk „kolmekordne” jaotustorustikusüsteem, kus iga tsentrifuug on ühendatud iga jaotussüsteemiga. Seega on tegemist märkimisväärselt korduva vormiga. Süsteem on tervikuna valmistatud UF6-le vastupidavatest materjalidest või nendega vooderdatud (vt käesoleva jaotise SELGITAVAT MÄRKUST) ja valmistatud väga kõrgete vaakum- ja puhtusstandardite kohaselt.

5.2.3   Spetsiaalsed sulgeklapid ja juhtklapid

| a) | sulgeklapid, mis on spetsiaalselt konstrueeritud või valmistatud toimima üksiku gaasitsentrifuugi UF6 etteande, toote või jääkide gaasilistele jugadele; |
| --- | --- |

a)

sulgeklapid, mis on spetsiaalselt konstrueeritud või valmistatud toimima üksiku gaasitsentrifuugi UF6 etteande, toote või jääkide gaasilistele jugadele;

| b) | UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest valmistatud või nendega vooderdatud manuaalsed või automaatsed lõõtsklapid siseläbimõõduga 10–160 mm, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks gaasi tsentrifuugrikastustehaste peamistes või lisasüsteemides. |
| --- | --- |

b)

UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest valmistatud või nendega vooderdatud manuaalsed või automaatsed lõõtsklapid siseläbimõõduga 10–160 mm, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks gaasi tsentrifuugrikastustehaste peamistes või lisasüsteemides.

SELGITAV MÄRKUS

Tüüpilised spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud klapid hõlmavad lõõtsklappe, kiiretoimelisi sulgureid, kiiretoimelisi klappe jt.

5.2.4.   UF6 massispektromeetrid/iooniallikad

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud massispektromeetrid, mis on võimelised jooksvalt võtma proove UF6 gaasivoogudest ja millel on kõik järgmised tunnused:

| 1. | nad võimaldavad mõõta ioone massiga 320 aatommassiühikut või rohkem ning nende lahutusvõime on parem kui 1 osa 320st; |
| --- | --- |

1.

nad võimaldavad mõõta ioone massiga 320 aatommassiühikut või rohkem ning nende lahutusvõime on parem kui 1 osa 320st;

| 2. | iooniallikad, mis on valmistatud niklist, nikli-vase sulamitest niklisisaldusega üle 60 massiprotsendi või nikli-kroomi sulamitest, või nendega vooderdatud; |
| --- | --- |

2.

iooniallikad, mis on valmistatud niklist, nikli-vase sulamitest niklisisaldusega üle 60 massiprotsendi või nikli-kroomi sulamitest, või nendega vooderdatud;

| 3. | elektronpommitamisel põhinevad ionisatsiooniallikad; |
| --- | --- |

3.

elektronpommitamisel põhinevad ionisatsiooniallikad;

| 4. | isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem. |
| --- | --- |

4.

isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem.

5.2.5.   Sagedusmuundurid

Jaotise 5.1.2 alapunktis d määratletud mootori staatorite toiteks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sagedusmuundurid (ka konverterid või inverterid), või selliste muundurite osad, komponendid ja alakoostud, millel on kõik järgmised tunnused:

| 1. | 600 Hz või võimsam mitmefaasiline sagedusväljund ja |
| --- | --- |

1.

600 Hz või võimsam mitmefaasiline sagedusväljund ja

| 2. | suur stabiilsus (sagedusjuhtimine parem kui 0,2 %). |
| --- | --- |

2.

suur stabiilsus (sagedusjuhtimine parem kui 0,2 %).

5.3.   Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sõlmed ja komponendid kasutamiseks gaasdifusioonrikastusel

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Uraani isotoobi separeerimise gaasdifusioonmeetodi puhul on põhiline tehnoloogiline sõlm spetsiaalne poorne gaasilise difusiooni tõke, soojusvaheti gaasi jahutamiseks (mida kuumutatakse kompressiooniprotsessiga), tihendiklapid ja kontrollklapid, ning torustik. Juhul kui gaasdifusioontehnoloogias kasutatakse uraanheksafluoriidi (UF6), peavad kõik (gaasiga kokkupuutuvad) seadmed, torustik ja seadmete pinnad olema valmistatud materjalidest, mis jäävad UF6-ga kokku puutudes stabiilseks. Gaasdifusioonrajatis nõuab suurel hulgal selliseid seadmeid, seega võivad kogused olulisel määral osutada lõppkasutusele.

5.3.1.   Gaasilise difusiooni tõkked ja tõkkematerjalid

| a) | spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud õhukesed poorsed filtrid poori suurusega 10–100 nm, paksusega kuni 5 mm ja torukujulised läbimõõduga kuni 25 mm, mis on tehtud metallilistest, polümeersetest või keraamilistest UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest (vt jaotise 5.4 SELGITAV MÄRKUS), ja |
| --- | --- |

a)

spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud õhukesed poorsed filtrid poori suurusega 10–100 nm, paksusega kuni 5 mm ja torukujulised läbimõõduga kuni 25 mm, mis on tehtud metallilistest, polümeersetest või keraamilistest UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest (vt jaotise 5.4 SELGITAV MÄRKUS), ja

| b) | spetsiaalselt valmistatud ühendid või pulbrid selliste filtrite valmistamiseks. Selliste ühendite ja pulbrite hulka kuuluvad nikkel või vähemalt 60 % niklit sisaldavad sulamid, alumiiniumoksiid või UF6-le vastupidavad täielikult fluoritud süsivesinikpolümeerid, mille puhtus on vähemalt 99,9 massiprotsenti, osakeste suurus alla 10 μm ja osakeste suurus väga ühtlane, ning mis on spetsiaalselt valmistatud gaasilise difusiooni tõkete tootmiseks. |
| --- | --- |

b)

spetsiaalselt valmistatud ühendid või pulbrid selliste filtrite valmistamiseks. Selliste ühendite ja pulbrite hulka kuuluvad nikkel või vähemalt 60 % niklit sisaldavad sulamid, alumiiniumoksiid või UF6-le vastupidavad täielikult fluoritud süsivesinikpolümeerid, mille puhtus on vähemalt 99,9 massiprotsenti, osakeste suurus alla 10 μm ja osakeste suurus väga ühtlane, ning mis on spetsiaalselt valmistatud gaasilise difusiooni tõkete tootmiseks.

5.3.2.   Difuusori korpused

Gaasilise difusiooni tõkete hoidmiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud hermeetiliselt suletavad anumad, mille valmistamiseks või vooderdamiseks on kasutatud UF6-le vastupidavaid materjale (vt jaotise 5.4 SELGITAV MÄRKUS).

5.3.3.   Kompressorid ja gaasipuhurid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kompressorid või gaasipuhurid UF6 imivõimsusega 1 m3/min või rohkem ja väljundrõhuga kuni 500 kPa, mis on projekteeritud pikaajaliseks tööks UF6 keskkonnas, ning selliste kompressorite ja gaasipuhurite eraldiseisvad sõlmed. Kõnealuste kompressorite või gaasipuhurite rõhutõusuaste on 10:1 või vähem ja nende valmistamiseks või vooderdamiseks on kasutatud UF6-le vastupidavaid materjale (vt jaotise 5.4 SELGITAV MÄRKUS).

5.3.4.   Rootorvõlli tihendid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vaakumtihendid, millel on tihendusgaasi söötmis- ja väljutamisühendused ja millega tihendatakse kompressorit või gaasipuhuri rootorit ajamimootoriga ühendav võll, et tagada kindel tihendamine õhu sisselekke vältimiseks täidetud kompressori või gaasipuhuri UF6-ga sisekambrisse. Sellised tihendid projekteeritakse tavaliselt väiksema puhvergaasi sisselekke kiirusega kui 1 000 cm3/min.

5.3.5.   Soojusvahetid UF6 jahutamiseks

UF6-le vastupidavatest materjalidest (vt jaotise 5.4 SELGITAV MÄRKUS) valmistatud või nendega vooderdatud soojusvahetid, mis on kavandatud tööks alarõhul sellise lekkekiirusega, mis piirab rõhutõusu väiksemaks kui 10 Pa tunnis, rõhuerinevusel 100 kPa.

5.4.   Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lisasüsteemid, seadmed ja komponendid kasutamiseks gaasdifusioonrikastusel

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Gaasdifusioonrikastustehaste jaoks mõeldud lisasüsteemid, seadmed ja komponendid on tehaste süsteemid, mis on vajalikud UF6 etteandmiseks gaasdifusioonseadmesse, üksikute seadmete omavahel ühendamiseks kaskaadideks (või etappideks), et võimaldada üha suuremat rikastamist, ning UF6„toote” ja „jääkide” eemaldamiseks difusioonikaskaadidest. Difusioonikaskaadide suure inertsuse tõttu põhjustab igasugune nende töö katkestamine ja eriti nende väljalülitamine väga tõsiseid tagajärgi. Seetõttu on gaasdifusioontehaste puhul nõutav range ja pidev vaakumkeskkonna säilitamine kõigis tehnoloogilistes süsteemides, automaatne kaitsmine õnnetuste eest ja gaasivoo täpne automaatne reguleerimine. Kõik see tekitab vajaduse varustada tehas suure arvu eriotstarbeliste mõõte-, reguleerimis- ja kontrollisüsteemidega.

Üldjuhul aurustatakse UF6 autoklaavidesse asetatud silindritest ja jaotatakse gaasina sisenemispunkti kaskaadjaotustorustiku kaudu. Väljumispunktist väljuvad UF6„toote” ja „jääkide” gaasilised vood viiakse kaskaadi jaotustorustiku kaudu kas külmalõksudesse või kompressorjaamadesse, kus UF6 gaas vedeldatakse enne edasist toimetamist transpordiks või ladustamiseks sobivatesse mahutitesse. Kuna gaasdifusioonrikastustehas koosneb suurest arvust gaasdifusiooni komplektidest, mis on paigaldatud kaskaadideks, on jaotustorustik mitu kilomeetrit pikk, hõlmates tuhandeid märkimisväärse arvu ühesuguste paigutustega keeviseid. Seadmed, komponendid ja torustikusüsteemid valmistatakse väga kõrgete vaakum- ja puhtusstandardite kohaselt.

SELGITAV MÄRKUS

Allpool loetletud osad kas puutuvad vahetult kokku UF6 protsessigaasiga või kontrollivad otseselt voogu kaskaadis. UF6 korrosioonile vastupidavad materjalid hõlmavad vaske, vasesulameid, roostevaba terast, alumiiniumi, alumiiniumoksiidi, alumiiniumisulameid, niklit või vähemalt 60 % niklisisaldusega sulameid ja fluoritud süsivesinikpolümeere.

5.4.1.   Etteandesüsteemid ning toote ja jäägi eemaldussüsteemid

UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist valmistatud või sellega vooderdatud spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid või rikastustehaste seadmed, seahulgas:

| a) | etteande autoklaavid, ahjud või süsteemid UF6 viimiseks rikastusprotsessi; |
| --- | --- |

a)

etteande autoklaavid, ahjud või süsteemid UF6 viimiseks rikastusprotsessi;

| b) | desublimaatorid, külmalõksud või pumbad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisel; |
| --- | --- |

b)

desublimaatorid, külmalõksud või pumbad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisel;

| c) | tahkestamis- või vedeldamisjaamad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist UF6 kokkusurumise ja vedelasse või tahkesse olekusse viimise teel; |
| --- | --- |

c)

tahkestamis- või vedeldamisjaamad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist UF6 kokkusurumise ja vedelasse või tahkesse olekusse viimise teel;

| d) | „toote” või „jääkide” eraldusjaamad UF6 toimetamiseks mahutitesse. |
| --- | --- |

d)

„toote” või „jääkide” eraldusjaamad UF6 toimetamiseks mahutitesse.

5.4.2.   Jaotustorustikusüsteemid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torustikusüsteemid ja jaotussüsteemid UF6 käsitsemiseks gaasilistel difusioonkaskaadidel.

SELGITAV MÄRKUS

Selline toruvõrgustik on tavaliselt „kahekordne” jaotussüsteem, kus iga kambrike on ühendatud iga jaotussüsteemiga.

5.4.3.   Vaakumsüsteemid

| a) | spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vaakumkollektorid, vaakumpumbad või vaakumkogujad imivõimsusega 5 m3/min või rohkem; |
| --- | --- |

a)

spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vaakumkollektorid, vaakumpumbad või vaakumkogujad imivõimsusega 5 m3/min või rohkem;

| b) | vaakumpumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tööks UF6 sisaldavas keskkonnas, ning mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud (vt käesoleva jaotise SELGITAVAT MÄRKUST). Need pumbad võivad olla kas rootor- või sundsöötmispumbad, neil võib olla siirde- ja floorgaasitihendeid ja neis võib leiduda spetsiaalseid töövedelikke. |
| --- | --- |

b)

vaakumpumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tööks UF6 sisaldavas keskkonnas, ning mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud (vt käesoleva jaotise SELGITAVAT MÄRKUST). Need pumbad võivad olla kas rootor- või sundsöötmispumbad, neil võib olla siirde- ja floorgaasitihendeid ja neis võib leiduda spetsiaalseid töövedelikke.

5.4.4.   Spetsiaalsed sulgeklapid ja juhtklapid

UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist valmistatud või sellega vooderdatud manuaalsed või automaatsed lõõtstihendiga sulge- või juhtklapid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud paigaldamiseks gaasdifusioonrikastustehaste põhi- või lisasüsteemidesse.

5.4.5.   UF6 massispektromeetrid ja iooniallikad

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud massispektromeetrid, mis on võimelised jooksvalt võtma proove UF6 gaasivoogudest ja millel on kõik järgmised tunnused:

| 1. | nad võimaldavad mõõta ioone massiga 320 aatommassiühikut või rohkem ning nende lahutusvõime on parem kui 1 osa 320st; |
| --- | --- |

1.

nad võimaldavad mõõta ioone massiga 320 aatommassiühikut või rohkem ning nende lahutusvõime on parem kui 1 osa 320st;

| 2. | iooniallikad, mille valmistamiseks või vooderdamiseks on kasutatud niklit, nikli-vase sulameid niklisisaldusega üle 60 massiprotsendi või nikli-kroomi sulameid; |
| --- | --- |

2.

iooniallikad, mille valmistamiseks või vooderdamiseks on kasutatud niklit, nikli-vase sulameid niklisisaldusega üle 60 massiprotsendi või nikli-kroomi sulameid;

| 3. | elektronpommitamisel põhinevad ionisatsiooniallikad; |
| --- | --- |

3.

elektronpommitamisel põhinevad ionisatsiooniallikad;

| 4. | isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem. |
| --- | --- |

4.

isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem.

5.5.   Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid, mida kasutatakse aerodünaamilise rikastamise seadmetes

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Aerodünaamilistes rikastusprotsessides surutakse kokku gaasilise UF6 ja kerge gaasi (vesinik või heelium) segu, mis juhitakse seejärel läbi eraldamiselementide, mille tulemusel saavutatakse isotoopide eraldumine suurte tsentrifugaaljõudude tekitamise abil kaardus pinna kohal. Selleks on edukalt välja töötatud kaks meetodit: eraldusdüüsi- ja keeristorumeetod. Mõlema meetodi puhul on eraldusetapis kasutatavad põhikomponendid silindrilised anumad, milles asuvad spetsiaalsed eraldamiselemendid (düüsid või keeristorud), gaasikompressorid ja soojusvahetid kokkusurumisel tekkiva kuumuse eemaldamiseks. Aerodünaamiline rajatis nõuab tervet rida selliseid etappe, mistõttu kogused võivad anda olulist teavet lõppkasutamise kohta. Kuna aerodünaamilistes protsessides kasutatakse UF6, peavad kõik seadmed, torustikud ja gaasiga kokkupuutuvad pinnad olema valmistatud sellisest materjalist või vooderdatud sellise materjaliga, mis jääb kontaktis UF6-ga stabiilseks.

SELGITAV MÄRKUS

Käesolevas jaotises loetletud seadmed kas puutuvad otseselt kokku UF6 protsessigaasiga või juhivad otse voogu kaskaadi sees. Kõik pinnad, mis puutuvad kokku protsessigaasiga, on valmistatud UF6-le vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud. Aerodünaamilise rikastamise seadmeid käsitleva jaotise tähenduses on UF6korrosioonile vastupidavad materjalid vask ja vasesulamid, roostevaba teras, alumiinium, alumiiniumoksiid, alumiiniumisulamid, nikkel või vähemalt 60 massiprotsendilise niklisisaldusega sulamid ja fluoritud süsivesinikpolümeerid.

5.5.1.   Eraldusdüüsid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud eraldusdüüsid ja nende komplektid. UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest valmistatud eraldusdüüsid, mis koosnevad pilukujulistest kumeratest kanalitest kõverusraadiusega alla 1 mm, millel on düüsi sees eralduslaba düüsist läbivoolava gaasi jaotamiseks kaheks fraktsiooniks.

5.5.2.   Keeristorud

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keeristorud ja nende komplektid. Keeristorud on silindrilised või koonusekujulised torud, mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud, ning millel on üks või enam tangentsiaalset sisenemisava. Torud võivad olla varustatud düüsitüüpi lisaseadmetega kas toru ühes või mõlemas otsas.

SELGITAV MÄRKUS

Sissetulev gaas siseneb keeristorusse tangentsiaalselt ühest otsast või läbi pöördlabade või tangentsiaalselt mitmetest kohtadest toru seintest.

5.5.3.   Kompressorid ja gaasipuhurid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kompressorid või gaasipuhurid, mis on valmistatud UF6 või kandegaasisegu (vesinik või heelium) korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud.

5.5.4.   Rootorvõlli tihendid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rootorvõllitihendid, milles on tihendusgaasi söötmis- ja väljutamisühendused ja millega tihendatakse kompressormootori ning ajamimootori välist võlli nii, et protsessigaas ei voola välja või õhk või tihendusgaas ei voola kompressori või gaasipuhuri sisemusse, milles on UF6/kandegaasi segu.

5.5.5.   Gaasi jahutamiseks ettenähtud soojusvahetid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud soojusvahetid, mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud.

5.5.6.   Eraldamiselemendi korpused

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud eraldamiselemendi korpused, mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud, ning millesse paigutatakse keeristorud või eraldusdüüsid.

5.5.7.   Toitesüsteemid ning toote ja jääkide eemaldussüsteemid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid või rikastamisseadme seadmestik, mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud, seahulgas:

| a) | etteande autoklaavid, ahjud või süsteemid UF6 viimiseks rikastusprotsessi; |
| --- | --- |

a)

etteande autoklaavid, ahjud või süsteemid UF6 viimiseks rikastusprotsessi;

| b) | desublimaatorid (või külmlõksud), mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisega; |
| --- | --- |

b)

desublimaatorid (või külmlõksud), mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisega;

| c) | veeldamis- või tahkestamisjaamad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist UF6 kokkusurumise ja vedelasse või tahkesse olekusse viimise teel; |
| --- | --- |

c)

veeldamis- või tahkestamisjaamad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist UF6 kokkusurumise ja vedelasse või tahkesse olekusse viimise teel;

| d) | „toote” või „jääkide” eraldusjaamad, mida kasutatakse UF6 toimetamiseks mahutitesse. |
| --- | --- |

d)

„toote” või „jääkide” eraldusjaamad, mida kasutatakse UF6 toimetamiseks mahutitesse.

5.5.8.   Jaotustorustikusüsteemid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jaotustorustikusüsteemid, mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud, ning mis on ette nähtud UF6 töötlemiseks aerodünaamilistes kaskaadides. Selline toruvõrgustik on tavaliselt „topeltjaotussüsteem”, kus iga etapp või etappide rühm on ühendatud kõikide jaotussüsteemidega.

5.5.9.   Vaakumsüsteemid ja pumbad

| a) | spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vaakumsüsteemid, mis koosnevad vaakumkollektoritest, vaakumpeadest ja vaakumpumpadest ning on ette nähtud kasutamiseks UF6 sisaldavas atmosfääris; |
| --- | --- |

a)

spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vaakumsüsteemid, mis koosnevad vaakumkollektoritest, vaakumpeadest ja vaakumpumpadest ning on ette nähtud kasutamiseks UF6 sisaldavas atmosfääris;

| b) | vaakumpumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tööks UF6 keskkonnas, ning mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või on sellega vooderdatud. Need pumbad võivad kasutada floorgaasitihendeid ja spetsiaalset töövedelikku. |
| --- | --- |

b)

vaakumpumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tööks UF6 keskkonnas, ning mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või on sellega vooderdatud. Need pumbad võivad kasutada floorgaasitihendeid ja spetsiaalset töövedelikku.

5.5.10.   Spetsiaalsed sulgeklapid ja juhtklapid

UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist valmistatud või sellega vooderdatud manuaalsed või automaatsed lõõtsklapid diameetriga vähemalt 40 mm, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks aerodünaamilise rikastuse seadmete põhi- või lisasüsteemides.

5.5.11.   UF6 massispektromeetrid/iooniallikad

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud massispektromeetrid, mis on võimelised jooksvalt võtma proove UF6 gaasivoogudest ja millel on kõik järgmised tunnused:

| 1. | mis võimaldavad mõõta ioone massiga 320 aatommassiühikut või rohkem ning mille lahutusvõime on parem kui 1 osa 320st, |
| --- | --- |

1.

mis võimaldavad mõõta ioone massiga 320 aatommassiühikut või rohkem ning mille lahutusvõime on parem kui 1 osa 320st,

| 2. | iooniallikad, mis on valmistatud niklist, nikli-vase sulamitest niklisisaldusega üle 60 massiprotsendi või nikli-kroomi sulamitest, või nendega kaitstud; |
| --- | --- |

2.

iooniallikad, mis on valmistatud niklist, nikli-vase sulamitest niklisisaldusega üle 60 massiprotsendi või nikli-kroomi sulamitest, või nendega kaitstud;

| 3. | elektronpommitamisel põhinevad ionisatsiooniallikad; |
| --- | --- |

3.

elektronpommitamisel põhinevad ionisatsiooniallikad;

| 4. | isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem. |
| --- | --- |

4.

isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem.

5.5.12.   UF6/kandegaasi eraldussüsteemid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid UF6 eraldamiseks kandegaasist (vesinik või heelium)

SELGITAV MÄRKUS

Need süsteemid on projekteeritud selleks, et vähendada UF6 sisaldust kandegaasis nii, et see oleks väiksem kui 1 ppm. Süsteemid võivad hõlmata järgmisi seadmeid:

| a) | krüogeensed soojusvahetid ja krüoseparaatorid, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri; |
| --- | --- |

a)

krüogeensed soojusvahetid ja krüoseparaatorid, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri;

| b) | krüogeensed jahutusseadmed, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri; |
| --- | --- |

b)

krüogeensed jahutusseadmed, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri;

| c) | eraldusdüüsi- või keeristoruseadmed UF6 eraldamiseks kandevgaasist ning |
| --- | --- |

c)

eraldusdüüsi- või keeristoruseadmed UF6 eraldamiseks kandevgaasist ning

| d) | külmlõksud, mis on võimelised UF6 külmutama. |
| --- | --- |

d)

külmlõksud, mis on võimelised UF6 külmutama.

5.6.   Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid kasutamiseks keemilistes vahetites või ioonivahetusega rikastusseadmetes

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Kerge erinevus uraani isotoopide massis põhjustab väikesi muudatusi keemilise reaktsiooni tasakaalus, mida saab kasutada kui isotoopide eraldamise alust. Selleks on edukalt välja töötatud kaks protsessi: vedelik-vedelik keemiline vahetusprotsess ja tahke-vedelik ioonivahetusprotsess.

Vedelik-vedelik keemilises vahetusprotsessis viiakse vastuvoolu kokku vedelad faasid (vett sisaldav ja orgaaniline), mis tekitab tuhandete eraldusetappide kaskaadiefekti. Veefaas koosneb uraanikloriidist soolhappelahuses; orgaaniline faas koosneb ekstraheerijast, mis sisaldab uraanikloriidi orgaanilises lahuses. eralduskaskaadis kasutatavad kontaktorid võivad olla vedelik-vedelik vahetuskolonnid (nagu sõeltaldrikutega ioonivahetusprotsessi seadmed ) või vedelad tsentrifugaalsed kontaktorid. eralduskaskaadi mõlemas otsas vajatakse keemilisi muundamisi (oksüdeerimist ja redutseerimist) võimaldamaks tagasivoolu mõlemas otsas. Suur projekteerimismure on see, kuidas vältida protsessivoogude saastamist teatavate metalliioonidega. Seetõttu kasutatakse plastist, plastvoodriga (sh floorsüsinikpolümeerid) ja/või klaasiga vooderdatud kolonne ja torustikke.

Tahke-vedelik ioonivahetusprotsessis saadakse rikastamine uraani adsorptsiooni/desorptsiooniga spetsiaalsel, väga kiiresti reageerival ioonivahetusvaigul või adsorbendil. Uraani ja teiste keemiliste ainete lahus soolhappes viiakse läbi silindriliste rikastuskolonnide, mis sisaldavad pakitud adsorbendipatju. Pidevaks protsessiks on vajalik tagasivoolusüsteem, et vabastada uraan adsorbendist tagasi vedelike voogu nii, et toote ja jäägid saab kokku koguda. See saavutatakse sobiva keemiliste ainete redutseerimise/oksüdeerimisega, mis on täielikult regenereeritud eri välisahelates ja mida võib osaliselt regenereerida isotoopsete eraldamiskolonnide endi vahel. Kuuma kontsentreeritud soolhappelahuse olemasolu protsessis nõuab, et seadmed oleksid valmistatud korrosioonikindlast materjalist või sellega vooderdatud.

5.6.1.   Vedelik-vedelik vahetuskolonnid (keemiline vahetusprotsess)

Spetsiaalselt keemilises vahetusprotsessis uraani rikastamiseks projekteeritud või valmistatud vastuvoolu vedelik-vedelik vahetuskolonnid, millel on mehhaaniline võimsustoide. Kontsentreeritud soolhappelahuste korrosioonikindluse saavutamiseks valmistatakse nimetatud kolonnid ja nende siseseadmed sobivast plastmaterjalist (nagu näiteks floorvesinikpolümeerid) või klaasist, või vooderdatakse sellega. Kolonni töölava resideerimisaeg on tavaliselt kuni 30 sekundit.

5.6.2.   Vedelik-vedelik tsentrifugaalsed kontaktorid (keemiline vahetus)

Vedelik-vedelik tsentrifugaalsed kontaktorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani rikastamiseks keemilises vahetusprotsessis. Sellised kontaktorid kasutavad pöörlemist orgaanilise ja veevoogude dispersiooniks ja seejärel tsentrifugaaljõudu faaside eraldamiseks. Kontsentreeritud soolhappelahuste korrosioonikindluse saavutamiseks valmistatakse kontaktorid ja nende siseseadmed sobivast plastmaterjalist (nagu näiteks floorvesinikpolümeerid) või klaasist, või vooderdatakse sellega. Tsentrifugaalsete kontaktorite töölava resideerimisaeg on tavaliselt kuni 30 sekundit.

5.6.3.   Uraani redutseerimissüsteemid ja -seadmed (keemiline vahetus)

| a) | spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud elektrokeemilise reduktsiooni kambrid uraani redutseerimiseks ühest valentsolekust teise uraani rikastamise keemilises vahetusprotsessis. Kambri materjalid, mis puutuvad kokku protsessi lahustega, peavad olema vastupidavad kontsentreeritud soolhappelahuste korrosioonile.
  SELGITAV MÄRKUS
  Kambri katoodiümbris peab olema projekteeritud nii, et takistada uraani uuestioksüdeerimist kõrgemale valentsusastmele. Uraani hoidmiseks katoodiümbrises võib kamber olla varustatud läbitungimatu diafragmamembraaniga, mis on valmistatud spetsiaalselt katiooni vahetusmaterjalist. Katood koosneb sobivast tahkest juhist, nagu grafiidist. |
| --- | --- |

a)

spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud elektrokeemilise reduktsiooni kambrid uraani redutseerimiseks ühest valentsolekust teise uraani rikastamise keemilises vahetusprotsessis. Kambri materjalid, mis puutuvad kokku protsessi lahustega, peavad olema vastupidavad kontsentreeritud soolhappelahuste korrosioonile.

SELGITAV MÄRKUS

Kambri katoodiümbris peab olema projekteeritud nii, et takistada uraani uuestioksüdeerimist kõrgemale valentsusastmele. Uraani hoidmiseks katoodiümbrises võib kamber olla varustatud läbitungimatu diafragmamembraaniga, mis on valmistatud spetsiaalselt katiooni vahetusmaterjalist. Katood koosneb sobivast tahkest juhist, nagu grafiidist.

| b) | U+4 võtmiseks orgaanilisest voost, happe kontsentratsiooni reguleerimiseks ja elektrokeemilise redutseerimise etteandmiseks kambrikesse spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid kaskaadi toote poolel.
  SELGITAV MÄRKUS
  Need süsteemid koosnevad lahuse ekstraheerimise seadmetest U+4 eraldamiseks orgaanilisest voost vedelasse lahusesse, aurustumis- ja/või muudest seadmetest pH reguleerimise lahuse saavutamiseks ja reguleerimiseks ning pumpadest või muudest siirdeseadmetest elektrokeemilise redutseerimise kambrikestesse etteandmiseks. Projekteerimise juures on kõige olulisem see, kuidas vältida veevoogude saastumist teatavate metalliioonidega. Seetõttu on protsessivooga kokku puutuvate osade tõttu seade ehitatud selleks sobivast materjalist (nagu näiteks klaas, floorsüsinikpolümeerid, polüfenüülsulfaat, polüeetersulfoon ja vaiguga immutatud grafiit) või sellega vooderdatud. |
| --- | --- |

b)

U+4 võtmiseks orgaanilisest voost, happe kontsentratsiooni reguleerimiseks ja elektrokeemilise redutseerimise etteandmiseks kambrikesse spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid kaskaadi toote poolel.

SELGITAV MÄRKUS

Need süsteemid koosnevad lahuse ekstraheerimise seadmetest U+4 eraldamiseks orgaanilisest voost vedelasse lahusesse, aurustumis- ja/või muudest seadmetest pH reguleerimise lahuse saavutamiseks ja reguleerimiseks ning pumpadest või muudest siirdeseadmetest elektrokeemilise redutseerimise kambrikestesse etteandmiseks. Projekteerimise juures on kõige olulisem see, kuidas vältida veevoogude saastumist teatavate metalliioonidega. Seetõttu on protsessivooga kokku puutuvate osade tõttu seade ehitatud selleks sobivast materjalist (nagu näiteks klaas, floorsüsinikpolümeerid, polüfenüülsulfaat, polüeetersulfoon ja vaiguga immutatud grafiit) või sellega vooderdatud.

5.6.4.   Etteandesüsteemid (keemiline vahetus)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid kõrge puhtusega uraankloriidlahuse saamiseks keemilise vahetuse teel uraani isotoobi eraldamise seadmetes.

SELGITAV MÄRKUS

Need süsteemid hõlmavad lahustamist, lahusti eraldamist ja/või ioonivahetuse seadmeid lahuse puhastamiseks, ning elektrolüütilisi kambrikesi U+6 või U+4 taandamiseks U+3ks. Nende süsteemidega toodetakse uraankloriidlahuseid, milles on ainult mõni osa miljonist metalli ebapuhtust, nagu kroom, raud, vanaadium, molübdeen ja teised kaksikvalentsed või kõrgemad multivalentsed katioonid. Kõrge puhtusega U+3 saamise süsteemi ehitusmaterjaliks on klaas, floorvesinikpolümeerid, polüfenüülsulfaat või polüeetersulfooni plastiga vooderdatud ja vaiguga immutatud grafiit.

5.6.5.   Uraani oksüdeerimise süsteemid (keemiline vahetus)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid U+3 oksüdeerimiseks U+4ks tagasipöördumisega uraani isotoobi eraldamiskaskaadi juurde keemilise vahetuse rikastusprotsessis.

SELGITAV MÄRKUS

Need süsteemid võivad hõlmata järgmisi seadmeid:

| a) | seadmed kloori ja hapniku kontakteerumiseks isotoobi eraldamise seadme eralduskaskaadi ja sellest tulenevalt U+4 eraldamine ühtsesse orgaanilisse voogu, mis pöördub tagasi kaskaadi toote poolelt; |
| --- | --- |

a)

seadmed kloori ja hapniku kontakteerumiseks isotoobi eraldamise seadme eralduskaskaadi ja sellest tulenevalt U+4 eraldamine ühtsesse orgaanilisse voogu, mis pöördub tagasi kaskaadi toote poolelt;

| b) | seadmed, mis eraldavad vee soolhappest nii, et vett ja kontsentreeritud soolhapet saab uuesti sobivas kohas protsessi tagasi viia. |
| --- | --- |

b)

seadmed, mis eraldavad vee soolhappest nii, et vett ja kontsentreeritud soolhapet saab uuesti sobivas kohas protsessi tagasi viia.

5.6.6.   Kiirelt reageerivad ioonivahetusvaigud/adsorbendid (ioonivahetus)

Kiirelt reageerivad ioonivahetusvaigud või adsorbendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani rikastamiseks, kasutades ioonivahetusprotsessi, sealhulgas poorsed makrovõrgukujulised vaigud, ja/või kilestruktuurid, milles aktiivsed keemilised vahetusgrupid saavad ainult katta mitteaktiivse poorse tugistruktuuri pinna, ja muud sobivas vormis olevad ühendstruktuurid, sealhulgas kiud või osakesed. Nende ioonivahetusvaikude/adsorbentide läbimõõt on kuni 0,2 mm ja nad peavad olema keemiliselt vastupidavad kontsentreeritud soolhappe lahusele ning füüsiliselt piisavalt tugevad, et mitte degradeerida vahetuskolonne. Vaigud/adsorbendid on spetsiaalselt projekteeritud, et saavutada väga kiire uraani isotoobi vahetamise kineetika (vahetusmäära poolitusaeg on vähem kui 10 sekundit) ja nad on suutelised töötama temperatuurivahemikus 100 °C (373 K) kuni 200 °C (473 K).

5.6.7.   Ioonivahetuskolonnid (ioonivahetus)

Üle 1 000 mm läbimõõduga silindrilised kolonnid ioonivahetuse vaigu/adsorbendi pakitud patjade hoidmiseks ja toetamiseks, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani rikastamiseks ioonivahetusprotsessis. Kolonnid on valmistatud materjalist, mis on vastupidav kontsentreeritud soolhappelahusele (nt titaan või floorsüsinikplastid) ning on suuteline toimima temperatuurivahemikus 100 °C (373 K) kuni 200 °C (473 K) ja suuremal rõhul kui 0,7 MPa.

5.6.8.   Ioonivahetuse tagasijooksu süsteemid (ioonivahetus)

| a) | ioonivahetuse uraani rikastamise kaskaadides kasutatavad spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keemilised või elektrokeemilised redutseerimissüsteemid keemilis(t)e redutseerimisaine(te) regenereerimiseks; |
| --- | --- |

a)

ioonivahetuse uraani rikastamise kaskaadides kasutatavad spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keemilised või elektrokeemilised redutseerimissüsteemid keemilis(t)e redutseerimisaine(te) regenereerimiseks;

| b) | ioonivahetuse uraani rikastamise kaskaadides kasutatavad spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keemilised või elektrokeemilised oksüdeerimissüsteemid keemilis(t)e oksüdeeriva(te) aine(te) regenereerimiseks. |
| --- | --- |

b)

ioonivahetuse uraani rikastamise kaskaadides kasutatavad spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keemilised või elektrokeemilised oksüdeerimissüsteemid keemilis(t)e oksüdeeriva(te) aine(te) regenereerimiseks.

SELGITAV MÄRKUS

Ioonivahetuse rikastusprotsess võib näiteks kasutada trivalentset titaani (Ti+3) kui redutseerivat katiooni, millisel juhul redutseerimissüsteem regenereerib Ti+4 redutseerimise teel Ti+3.

Protsessis võib oksüdandina kasutada näiteks trivalentset rauda (Fe+3), misjuhul oksüdeerimissüsteem regenereerib Fe+2 oksüdeerimise teel Fe+3.

5.7.   Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid kasutamiseks laserrikastusseadmetes

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Praegused laserrikastussüsteemid jagunevad kahte rühma: need, milles protsessikandja on aatompõhine uraaniaur, ja need, milles protsessikandja on uraaniühendi aur, mis on mõnikord segatud muu gaasi või gaasidega. Selliste protsesside üldised nimetused on järgmised:

| — | esimene liik – atomaarse gaasi laserisotooperaldamine |
| --- | --- |

—

esimene liik – atomaarse gaasi laserisotooperaldamine

| — | teine liik – molekulaarne laserisotooperaldamine ja laseraktiveeritud keemiline reaktsioon. |
| --- | --- |

—

teine liik – molekulaarne laserisotooperaldamine ja laseraktiveeritud keemiline reaktsioon.

Laserrikastusseadmete süsteemid, vahendid ja komponendid on järgmised: a) seadmed uraanimetalli aurude etteandmiseks (selektiivne fotoioniseerimine) või seadmed uraaniühendi auru etteandmiseks (selektiivne fotodissotsieerimine või selektiivne keemiline ergastamine); b) seadmed rikastatud ja vaesestatud uraani metalli kogumiseks toote ja jääkidena esimese liigi seadmetes, ja seadmed dissotsieerunud või reageerinud ühendite kui toote ja puudutamata materjali kui jääkide kogumine teist liiki seadmetes; c) protsessi lasersüsteemid uraani isotoobi U235 isotoopide selektiivseks ergastamiseks ja d) etteandmiseks valmistumise ja toote muundamise seadmed. Uraani aatomite ja ühendite spektroskoopia keerukus võib tähendada, et tuleb kasutada mingit muud olemasolevat laser- ja laseroptilist tehnoloogiat.

SELGITAV MÄRKUS

Paljud käesolevas jaotises loetletud seadmed kas puutuvad otseselt kokku uraanimetalli auruga või vedelikuga või UF6 sisaldava protsessigaasiga või UF6 ja muude gaaside seguga. Kõik pinnad, mis puutuvad otseselt kokku uraaniga või UF6-ga, on tervenisti valmistatud korrosioonikindlast materjalist või sellega vooderdatud. Laserrikastusseadmeid käsitleva jaotise tähenduses on uraanimetalli aurule või vedelale uraanile vastupidav materjal ütriumoksiidiga kaetud grafiit või tantaal ning UF6 korrosioonile vastupidav materjal vask, vasesulamid, roostevaba teras, alumiinium, alumiiniumoksiid, alumiiniumsulamid, nikkel või (kaalu järgi) vähemalt 60 massiprotsendilise niklisisaldusega sulamid ja fluoritud süsivesinikpolümeerid.

5.7.1.   Uraani aurustamissüsteemid (atomaarse gaasi eraldamise meetodid)

Spetsiaalselt laserrikastuseks projekteeritud või valmistatud uraani aurustamissüsteemid.

SELGITAV MÄRKUS

Süsteemid võivad hõlmata elektronkiire kahureid ning on projekteeritud saavutama sihtmärgil väljastatavat võimsust 1 kW või rohkem, millest piisab laserrikastusfunktsioonis vajamineval määral uraanimetalliaurude tekitamiseks.

5.7.2.   Vedela või aurukujul uraanimetalli käitlemissüsteemid (atomaarse gaasi eraldamise meetodid)

Vedela või aurukujul uraanimetalli käitlemissüsteemid ja selliste süsteemide jaoks projekteeritud osad, mis on eriotstarbeliselt projekteeritud või valmistatud sulauraani, uraanisulamite või uraanimetalliaurude käitlemiseks laserrikastamisel.

SELGITAV MÄRKUS

Vedela uraanimetalli käitlemissüsteemid võivad koosneda tiiglitest ja nende jahutusseadmetest. Tiiglid ja muud selle süsteemi osad, mis puutuvad kokku sulauraani või uraanisulamite või uraanimetalli auruga, on valmistatud sobivast korrosiooni- ja kuumakindlast materjalist või sellega vooderdatud. Sobiv materjal on tantaal, ütriumoksiidiga kaetud grafiit, grafiit, mis on kaetud muude haruldaste muldmetalloksiididega (vt INFCIRC/254, 2. osa, muudetud kujul) või nende seguga.

5.7.3.   Uraanimetalli „toote” ja „jääkide” kogumissüsteemid (atomaarse gaasi eraldamise meetodid)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud „toote” ja „jääkide” kogumissüsteemid vedelas või tahkes olekus uraanimetalli jaoks.

SELGITAV MÄRKUS

Kogumissüsteemide komponendid valmistatakse materjalist (nagu näiteks ütriumiga kaetud grafiit või tantaal), mis on vastupidav kuumusele ja uraanimetalli aurude või vedeliku sööbivale toimele, või on sellise materjaliga vooderdatud, ning need võivad hõlmata torusid, klappe, liideseid ja lisaosasid, „kõrisid”, etteandetorusid, soojusvaheteid ja kollektoriplaate magnetiliste, elektrostaatiliste või muude eraldamismeetodite jaoks.

5.7.4.   Eraldusmoodulite korpused (atomaarse gaasi eraldamise meetodid)

Silindrilised või ristkülikukujulised anumad, elektronkiirekahurid ja „toote” ja „jääkide” kogumissüsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraanimetalliaurude allika säilitamiseks.

SELGITAV MÄRKUS

Nendes korpustes on mitmeid liideseid elektriliste ja veega töötavate seadmete ühendamiseks, laserkiireaknaid, vaakumpumbaliideseid ning liideseid diagnostika- ja kontrolliaparatuuri ühendamiseks. Neil on ette nähtud avamis- ja sulgemisseadmed, et võimaldada sisekomponentide käsitsemist.

5.7.5.   Ülehelikiirusliku paisumise düüsid (molekulipõhised meetodid)

UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist ülehelikiirusliku paisumise düüsid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UF6 ja kandevgaasi segude jahutamiseks temperatuurini – 123 °C (150 K).

5.7.6.   „Toote” ja „jääkide” kogumissüsteemid (molekulipõhised meetodid)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud „toote” ja „jääkide” kogumissüsteemid uraanimetalli või uraanijääkide kogumiseks pärast laservalgustust.

SELGITAV MÄRKUS

Ühe molekulipõhise isotoopilise laseralduse puhul kasutatakse toote kogumise süsteemi tahke uraani pentafluoriidi (UF5) kogumiseks. Saaduste kogumise süsteemid võivad koosneda filtrist, löögi- või tsüklontüüpi kollektoritest või nende kombinatsioonist ning peavad olema vastupidavad UF5/UF6 korrosioonile.

5.7.7.   UF6/kandegaasi kompressorid (molekulipõhised meetodid)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UF6/kandegaasisegu kompressorid pikaajaliseks tööks UF6 keskkonnas. Protsessigaasidega kokku puutuvad kompressoriosad on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud.

5.7.8.   Rootorivõlli tihendid (molekulipõhised meetodid)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rootorvõlli tihendid, milles on tihendusgaasi söötmis- ja väljutamisühendused ja millega tihendatakse kompressormootori välist võlli nii, et protsessigaas ei voola välja või õhk või tihendusgaas ei voola kompressori sisemusse, milles on UF6/kandegaasi segu.

5.7.9.   Floreerimissüsteemid (molekulipõhised meetodid)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UF5 floreerimiseks (tahke) UF6-ks (gaas).

SELGITAV MÄRKUS

Need süsteemid on projekteeritud kogutud UF5 pulbri floreerimiseks UF6-ks, selle edasiseks kokku kogumiseks produktianumatesse või selle üleviimiseks sisendina täiendavaks rikastamiseks. Ühe meetodi puhul võib floreerimisreaktsiooni tekitada isotoobi separeerimissüsteemis, mille puhul ta reageerib, ja kust see võidakse kokku koguda otse „tootekollektorite” pealt. Teise meetodi puhul saab UF5 pulbri eemaldada/siirdada „tootekollektoritelt” floreerimiseks sobivatesse reaktsioonianumatesse (nt hõljukpadireaktor, kruvireaktor või leegitorn). Mõlemal juhul kasutatakse seadmeid floori (või mõne muu sobiva floreerimisaine) ladustamiseks ja ülekandmiseks ning seadmeid, mis on ette nähtud UF6 kogumiseks ja siirdamiseks.

5.7.10.   UF6 massispektromeetrid/iooniallikad (molekulipõhised meetodid)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud massispektromeetrid, mis on võimelised jooksvalt võtma proove UF6 gaasivoogudest ja millel on kõik järgmised tunnused:

| 1. | mis võimaldavad mõõta ioone massiga 320 aatommassiühikut või rohkem ning mille lahutusvõime on parem kui 1 osa 320st, |
| --- | --- |

1.

mis võimaldavad mõõta ioone massiga 320 aatommassiühikut või rohkem ning mille lahutusvõime on parem kui 1 osa 320st,

| 2. | iooniallikad, mis on valmistatud niklist, nikli-vase sulamitest niklisisaldusega üle 60 massiprotsendi või nikli-kroomi sulamitest, või nendega kaitstud; |
| --- | --- |

2.

iooniallikad, mis on valmistatud niklist, nikli-vase sulamitest niklisisaldusega üle 60 massiprotsendi või nikli-kroomi sulamitest, või nendega kaitstud;

| 3. | elektronpommitamisel põhinevad ionisatsiooniallikad; |
| --- | --- |

3.

elektronpommitamisel põhinevad ionisatsiooniallikad;

| 4. | isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem. |
| --- | --- |

4.

isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem.

5.7.11.   Toitesüsteemid ning toote ja jääkide eemaldussüsteemid (molekulipõhised meetodid)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid või rikastamisseadme seadmestik, mis on valmistatud UF6 korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud, seahulgas:

| a) | etteande autoklaavid, ahjud või süsteemid UF6 viimiseks rikastusprotsessi; |
| --- | --- |

a)

etteande autoklaavid, ahjud või süsteemid UF6 viimiseks rikastusprotsessi;

| b) | desublimaatorid (või külmlõksud), mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisega; |
| --- | --- |

b)

desublimaatorid (või külmlõksud), mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisega;

| c) | veeldamis- või tahkestamisjaamad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist UF6 kokkusurumise ja vedelasse või tahkesse olekusse viimise teel; |
| --- | --- |

c)

veeldamis- või tahkestamisjaamad, mida kasutatakse UF6 eraldamiseks rikastusprotsessist UF6 kokkusurumise ja vedelasse või tahkesse olekusse viimise teel;

| d) | „toote” ja „jääkide” eraldusjaamad, mida kasutatakse UF6 toimetamiseks mahutitesse. |
| --- | --- |

d)

„toote” ja „jääkide” eraldusjaamad, mida kasutatakse UF6 toimetamiseks mahutitesse.

5.7.12.   UF6/kandegaasi eraldussüsteemid (molekulipõhised meetodid)

UF6 eraldamiseks kandegaasist spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid.

SELGITAV MÄRKUS

Need süsteemid võivad hõlmata järgmisi seadmeid:

| a) | krüogeensed soojusvahetid või krüoseparaatorid, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri; |
| --- | --- |

a)

krüogeensed soojusvahetid või krüoseparaatorid, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri;

| b) | krüogeensed jahutusseadmed, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri; |
| --- | --- |

b)

krüogeensed jahutusseadmed, mis taluvad – 120 °C (153 K) või madalamat temperatuuri;

| c) | külmlõksud, mis on võimelised UF6 külmutama. |
| --- | --- |

c)

külmlõksud, mis on võimelised UF6 külmutama.

Kandegaasiks võib olla lämmastik, argoon või mõni muu gaas.

5.7.13.   Lasersüsteemid

Uraani isotoopide eraldamiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud laserid või lasersüsteemid.

SELGITAV MÄRKUS

Laserrikastussüsteemides kasutatavad olulised laserid või laserkomponendid on esitatud dokumendi (muudetud kujul) INFCIRC/254, 2. osas. Lasersüsteem sisaldab tavaliselt nii optilisi kui ka elektroonilisi komponente, mille eesmärk on laserkiire/-kiirte juhtimine ja isotoopilisse eralduskambrisse ülekandmine. Atomaarse gaasi eraldamise meetodites kasutatav lasersüsteem hõlmab tavaliselt timmitavaid värvilasereid, millele antakse impulss muud tüüpi laserist (nt vaseaurude laserid või teatavad tahkislaserid). Molekulipõhiste meetodite raames kasutatavad lasersüsteemid võivad hõlmata süsinikdioksiidlasereid või eksimeerlasereid või mitme filtriga optilist tuuma. Pikema aja jooksul töötamiseks vajavad mõlema meetodi laserid või lasersüsteemid spektrisagedusstabilisaatorit.

5.8.   Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid, mida kasutatakse plasma separeerimise rikastusseadmetes

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Plasma separeerimise protsessis läbib uraaniioonide plasma elektrivälja, mis on reguleeritud uraani iooni U235 resonantssagedusele nii, et ioonid põhiliselt absorbeerivad energiat ja suurendavad oma korgitserisarnaste orbiitide diameetrit. Suure läbimõõduga kaardid haaratakse U235 rikastatud toote tootmiseks. Plasma, mis saadakse uraaniauru ioniseerimisega, asub vaakumkambris, milles on ülijuhtiva magnetiga tekitatud tugev magnetväli. Protsessi põhiliste tehnoloogiliste süsteemide hulka kuulub uraaniplasma genereerimise süsteem, ülijuhtiva magneti eraldusmoodul (vt INFCIRC/254, 2. osa (muudetud kujul)) ja metalli eemaldamise süsteemid „toote” ja „jääkide” kogumiseks.

5.8.1.   Mikrolaineallikad ja -antennid

Üle 30 GHz väljundsagedusega ja üle 50 kW keskmise väljundvõimsusega võimsad mikrolaineallikad ja -antennid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud ioonide tekitamiseks ja kiirendamiseks.

5.8.2.   Ioonergastuse poolid

Üle 40 kW keskmist võimsust käsitleda võimaldavad raadiosageduslikud ioonergastuse poolid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud üle 100 kHz sageduse jaoks.

5.8.3.   Uraaniplasma genereerimise süsteemid

Plasmaeraldustehastes kasutamiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraaniplasma genereerimise süsteemid.

5.8.4.   [Ei ole enam kasutusel – alates 14. juunist 2013]

5.8.5.   Uraanimetalli „toote” ja „jääkide” kogumissüsteemid

Tahkes olekus uraanimetalli jaoks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud „toote” ja „jääkide” kogumissüsteemid. Kogumissüsteemid valmistatakse uraanimetalliaurude kuumusele ja korrosioonile vastupidavast materjalist, nagu näiteks ütriumoksiidiga kaetud grafiit või tantaal, või vooderdatakse sellega.

5.8.6.   Eraldusmoodulite korpused

Uraaniplasma lähteallikat, raadiosageduslikku ergutuspooli ning „toote” ja „jääkide” kogumissüsteeme sisaldavad silindrilised anumad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks plasmaeraldustehaste rikastusprotsessides.

SELGITAV MÄRKUS

Nendes korpustes on palju liideseid elektriseadmete, difusioonpumpade ja diagnostika- ning kontrollaparatuuri ühendamiseks. Neis on seadmed avamise ja sulgemise jaoks, et oleks võimalik käsitseda seadme sees olevaid osi, ja need on valmistatud selleks sobivast mittemagnetilisest materjalist, nagu näiteks roostevaba teras.

5.9.   Elektromagnetseadmetes kasutamiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Elektromagnetilises protsessis kiirendatakse soola kujul oleva etteandematerjali (tavaliselt UCl4), ioniseerimise abiltoodetud uraanimetalli ioone, ja juhitakse seda läbi magnetvälja, mis põhjustab erinevate isotoopide ioonide kulgemist eri suunas. Elektromagnetilise isotoobiseparaatori põhikomponendid on magnetväli isotoopide ioonivihu kõrvalekallutamiseks/separeerimiseks, iooniallikas koos oma kiirendussüsteemiga ja separeeritud ioonide kogumise süsteem. Protsessi muud süsteemid on magnetvälja toitesüsteem, iooniallika kõrgepinge toitesüsteem, vaakumsüsteem ja ulatuslikud kemikaalide käsitsemise süsteemid toote kokkukorjamiseks ja komponentide puhastamiseks/ümbertöötlemiseks.

5.9.1.   Elektromagnetilised isotoopseparaatorid

Elektromagnetilised isotoopseparaatorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani isotoopide separeerimiseks, ja sellega seonduvad seadmed, mis hõlmavad:

| a) | iooniallikad
  Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud ühte või enamat uraani iooni tootvad iooniallikad, kuhu kuuluvad auruallikas, ionisaator ja vihu kiirendaja, mis on valmistatud sellist sobivast materjalist nagu grafiit, roostevaba teras või vask, ja mis on suutelised välja andma kogu ioonivihu vooluks vähemalt 50 mA; |
| --- | --- |

a)

iooniallikad

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud ühte või enamat uraani iooni tootvad iooniallikad, kuhu kuuluvad auruallikas, ionisaator ja vihu kiirendaja, mis on valmistatud sellist sobivast materjalist nagu grafiit, roostevaba teras või vask, ja mis on suutelised välja andma kogu ioonivihu vooluks vähemalt 50 mA;

| b) | ioonikogumissüsteemid
  Kollektoriplaadid koosnevad kahest või enamast rikastatud ja vaesestatud uraani ioonivihkude kogumiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud piludest ja taskutest, mis on valmistatud selleks sobivast materjalist, nagu grafiit või roostevaba teras; |
| --- | --- |

b)

ioonikogumissüsteemid

Kollektoriplaadid koosnevad kahest või enamast rikastatud ja vaesestatud uraani ioonivihkude kogumiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud piludest ja taskutest, mis on valmistatud selleks sobivast materjalist, nagu grafiit või roostevaba teras;

| c) | vaakumkorpused
  Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vaakumkorpused uraani elektromagnetiliste separaatorite jaoks, mis on valmistatud sellistest sobivatest mittemagnetilistest materjalidest nagu roostevaba teras, ja mis on projekteeritud tööks rõhul kuni 0,1 Pa.
  SELGITAV MÄRKUS
  Korpused on spetsiaalselt projekteeritud ja hõlmavad iooniallikaid, kollektoriplaate ja veejahutusega vooderdisi nii, et nendes on seadmed difusioonpumpade ühendamiseks ja avamiseks ning sulgemiseks, et neid komponente oleks võimalik korpustest eemaldada ja neid sinna uuesti paigaldada; |
| --- | --- |

c)

vaakumkorpused

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vaakumkorpused uraani elektromagnetiliste separaatorite jaoks, mis on valmistatud sellistest sobivatest mittemagnetilistest materjalidest nagu roostevaba teras, ja mis on projekteeritud tööks rõhul kuni 0,1 Pa.

SELGITAV MÄRKUS

Korpused on spetsiaalselt projekteeritud ja hõlmavad iooniallikaid, kollektoriplaate ja veejahutusega vooderdisi nii, et nendes on seadmed difusioonpumpade ühendamiseks ja avamiseks ning sulgemiseks, et neid komponente oleks võimalik korpustest eemaldada ja neid sinna uuesti paigaldada;

| d) | Magnetpooluse detailid
  Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud magnetpooluse detailid, mille läbimõõt on suurem kui 2 meetrit, mida kasutatakse pideva magnetvälja säilitamiseks elektromagnetilises isotoopseparaatoris ja magnetvälja ülekandmiseks kõrvutiasetsevate separaatorite vahel. |
| --- | --- |

d)

Magnetpooluse detailid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud magnetpooluse detailid, mille läbimõõt on suurem kui 2 meetrit, mida kasutatakse pideva magnetvälja säilitamiseks elektromagnetilises isotoopseparaatoris ja magnetvälja ülekandmiseks kõrvutiasetsevate separaatorite vahel.

5.9.2.   Kõrgepinge toiteallikad

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kõrgepinge toiteallikad ioonide allikana, millel on kõik järgmised omadused: suuteline pidevaks tööks, väljundpinge 20 000 V või suurem, väljundvoolutugevus 1 A või suurem ja pingereguleerimine kaheksa tunni jooksul parem kui 0,01 %

5.9.3.   Magnetjõuallikad

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud suure võimsusega alalisvoolu magnetjõuallikad, millel on kõik järgmised omadused: suuteline pidevalt andma välja 500 A või suuremat voolu 100 V või suurema pinge juures ja mille voolu või pinge reguleerimine kaheksa tunni jooksul on parem kui 0,01 %.

6.   Raske vee, deuteeriumi ja selle ühendite tootmise või kontsentreerimise tehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud ja valmistatud seadmed

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Rasket vett saab toota erinevate protsessidega. Siiski on majanduslikult kasulikud neist kaks protsessi: vee-vesiniksulfiidi vahetusprotsess (GS protsess) ja ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsess.

GS protsess põhineb vesiniku ja deuteeriumi vahetusel vee ja vesiniksulfiidiga kolonnide reas, mille töötamisel on ülemine osa külm ja alumine osa kuum. Vesi voolab kolonnist alla, samas kui vesiniksulfiidgaas tsirkuleerib kolonnides suunaga alt üles. Gaasi ja vee segunemise parandamiseks kasutatakse mitut perforeeritud plaati. Deuteerium läheb vette madalatel temperatuuridel ja vesiniksulfiid kõrgetel temperatuuridel. Gaas või vesi, mida on deuteeriumiga rikastatud, väljutatakse esimese etapi kolonnidest kuumade ja külmade osade kokkupuutepunktis ja protsessi korratakse järgmiste etappide kolonnides. Viimase etapi toode, vesi, mis on kuni 30 % rikastatud deuteeriumiga, saadetakse destilleerimisüksusesse reaktorikvaliteediga raske vee, st 99,75 % deuteeriumoksiidi tootmiseks.

Ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessiga saab deuteeriumi ekstraheerida sünteesgaasist kokkupuute kaudu vedela ammoniaagiga katalüsaatori juuresolekul. Sünteesgaas viiakse vahetuskolonnidesse ja ammoniaagi muundurisse. Kolonnide sees liigub gaas suunaga alt üles, samas kui vedel ammoniaak liigub ülevalt alla. Sünteesgaasis eraldub deuteeriumist vesinik ja kontsentreeritakse ammoniaagis. Seejärel liigub ammoniaak kolonni allosas asuvasse ammoniaagikrakkerisse, samas kui gaas voolab ülaosas olevasse ammoniaagi muundurisse. Edasine rikastamine leiab aset järgmistes etappides ja lõppdestilleerimisel toodetakse reaktorikvaliteediga raske vesi. Sünteesgaasi sisestamine võib toimuda ammoniaagiseadmest, mille omakorda võib ehitada koos raske vee ammoniaagi-vesiniku vahetusseadmega. Ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessis saab deuteeriumi allikana kasutada ühtlasi tavalist vett.

Paljud põhiseadmed raske vee tootmise tehastes, mis kasutavad GS või ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi, on laialdaselt kasutusel paljudes keemia- ja naftatööstuse harudes. See peab eriti paika väiketehaste puhul, mis kasutavad GS protsessi. Ent ainult vähesed nendest seadmetest on saadaval valmistootena. GS ja ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessid nõuavad suures koguses süttivate, söövitavate ja mürgiste vedelike käitlemist suure rõhu all. Seetõttu on nimetatud protsesse kasutavate tehaste ja seadmete projekteerimis- ja kasutusstandardite väljatöötamisel vaja pöörata suurt tähelepanu materjalide valikule ja vaja on standardeid, et tagada pikk kasutusiga, suur ohutus ja usaldusväärsus. Kaalukaussi kallutavad majanduse toimimine ja vajadus. Seega valmistatakse enamik seadmetest kliendi vajadusest lähtuvalt.

Lõpuks tuleks märkida, et nii GS kui ka ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessis saab seadmeid, mis ei ole eraldiseisvana spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks, panna kokku süsteemideks, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks. Selliste süsteemide näideteks on katalüsaatori tootmissüsteem, mida kasutatakse ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessis, ja vee destillatsioonisüsteemid, mida kasutatakse raske vee lõplikul kontsentreerimisel reaktorikvaliteediga raskeks veeks mõlemas protsessis.

Seadmekomponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks vee-vesiniksulfiidi vahetusprotsessi või ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil, hõlmavad järgmist:

6.1.   Vee-vesiniksulfiidi vahetuskolonnid

Vahetuskolonnid, mille läbimõõt on 1,5 meetrit või suurem ja mis on suutelised töötama rõhu all, mis on suurem või võrdne 2 MPa (300 psi), ja mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks vee-vesiniksulfiidi vahetusprotsessi abil.

6.2.   Puhurid ja kompressorid

Ühe-etapilised, madala peaga (st 0,2 MPa või 30 psi) tsentrifugaalpuhurid või -kompressorid vesinik-sulfiidgaasi tsirkuleerimiseks (st gaas sisaldab üle 70 % H2S), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks vee-vesiniksulfiidi vahetusprotsessi abil. Nende puhurite või kompressorite jõudlus on suurem või võrdne 56 m3/s (120 000 SCFM), samas töötavad nad rõhu all, mis on suurem või võrdne tõmbega 1,8 MPa (260 psi) ja nende tihendid on projekteeritud tööks märja H2S-ga.

6.3.   Ammoniaagi-vesiniku vahetuskolonnid

Ammoniaagi-vesiniku vahetuskolonnid, mille kõrgus on suurem või võrdne 35 m (1 143 jalga), mille läbimõõt on 1,5–2,5 m (4,9–8,2 jalga), mis on suutelised töötama rõhu all, mis on suurem kui 15 MPa (2 225 psi), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil. Nendel kolonnidel on vähemalt üks silindriga sama läbimõõduga äärikuga ava, millest kolonnide siseosasid on võimalik välja võtta ja tagasi panna.

6.4.   Kolonnide siseosad ja astmepumbad

Kolonnide siseosad ja astmepumbad on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kolonnide jaoks raske vee tootmiseks ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil. Kolonnide siseosad hõlmavad spetsiaalselt projekteeritud astmereaktoreid, mis võimaldavad tihedat kontakti gaasi ja vedeliku vahel. Astmepumbad hõlmavad spetsiaalselt projekteeritud sukelpumpasid vedela ammoniaagi tsirkuleerimiseks kolonnide kokkupuuteastmes.

6.5.   Ammoniaagikrakkerid

Ammoniaagikrakkerid, mille töörõhk on suurem või võrdne kui 3 MPa (450 psi), ja mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil.

6.6.   Infrapuna-absorptsioonanalüsaatorid

Infrapuna-absorptsioonanalüsaatorid, mis on võimelised jätkuvaks samaaegseks vesiniku ja deuteeriumi suhte analüüsiks, kui deuteeriumi kontsentratsioon on 90 % või rohkem.

6.7.   Katalüütilised põletid

Katalüütilised põletid rikastatud gaasilise deuteeriumi muutmiseks raskeks veeks, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil.

6.8.   Täielikud raske vee parandamise süsteemid või selleks ettenähtud kolonnid

Täielikud raske vee parandamise süsteemid või selleks ettenähtud kolonnid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee muutmiseks reaktorikvaliteediga deuteeriumisisaldusega raskeks veeks.

SELGITAV MÄRKUS

Need süsteemid, mis tavaliselt kasutavad kergveest raske vee eraldamiseks vee destilleerimist, on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tootma reaktorikvaliteediga rasket vett (st tavaliselt 99,75 % deuteeriumoksiidi) väiksema kontsentratsiooniga raske vee varudest.

6.9.   Ammoniaagi sünteesimuundurid või sünteesiüksused

Ammoniaagi sünteesimuundurid või sünteesiüksused, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud raske vee tootmiseks ammoniaagi-vesiniku vahetusprotsessi abil.

SELGITAV MÄRKUS

Need muundurid või üksused võtavad sünteesgaasi (lämmastik ja vesinik) ammoniaagi-vesiniku kõrgsurvelisest vahetuskolonnist (või -kolonnidest) ja sünteesitud ammoniaak juhitakse tagasi vahetuskolonni (või -kolonnidesse).

7.   Jaotistes 4 ja 5 määratletud kütuseelementide tootmises kasutatava uraani ja plutooniumi konversiooni- ning uraani isotoopide eraldustehased ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed

EKSPORT

Siia kategooriasse kuuluvate kõikide oluliste esemete eksport toimub üksnes suunistes toodud menetluste kohaselt. Kõiki tehaseid, süsteeme ning sellega seoses spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmeid saab kasutada lõhustuva erimaterjali töötlemiseks, tootmiseks või kasutamiseks.

7.1.   Uraani konversioonitehas ja spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Uraani konversioonitehastes ja -süsteemides toimub uraani ühe keemilise ühendi konversioon teiseks keemiliseks ühendiks ühe või mitme protsessina, sealhulgas uraanimaagi kontsentraadi konversioon UO3-ks, UO3 konversioon UO2-ks, uraani oksiidide konversioon UF4-ks, UF6-ks või UCl4-ks, UF4 konversioon UF6-ks, UF6 konversioon UF4-ks, UF4 konversioon uraanimetalliks ja uraanifluoriidide konversioon UO2-ks. Paljud uraani konversioonitehase põhikomponendid on üldtuntud keemiatööstuse protsesside mitmetest osadest. Näiteks võivad nendes protsessides kasutatavad seadmed olla järgmised: sulatusahjud, pöördahjud, vedelikukihiga reaktorid, leekkolonnreaktorid, vedeliktsentrifuugid, destillatsioonikolonnid ja vedelik-vedelik ekstraktsioonikolonnid. Ent vähesed nendest esemetest on saadaval valmistootena ja enamik neist valmistatakse tellija vajadustest ja spetsifikatsioonidest lähtuvalt. Mõnel juhul on mõne käideldava kemikaali (HF, F2, CIF3 ja uraanifluoriid) söövitavate omaduste tõttu ja tuumaohutusest tulenevatel põhjustel vajalik spetsiaalne projekt ja valmistamisviis. Lõpuks tuleks märkida, et kõikides uraani konversiooniprotsessides võib osasid seadmeid, mis ei ole eraldiseisvana spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani konversiooniks, panna kokku süsteemideks, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks uraani konversioonil.

7.1.1.   Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraanimaagi kontsentraatide konversiooniks UO3-ks

SELGITAV MÄRKUS

Uraanimaagi kontsentraatide konversiooniks UO3-ks lahustatakse esmalt maak lämmastikhappes ja seejärel ekstraheeritakse puhastatud uranüülnitraat, kasutades lahusena tributüülfosfaati. Järgmiseks konverteeritakse uranüülnitraat UO3-ks kas kontsentreerimise ja denitreerimise või neutraliseerimise teel gaasilise ammoniaagiga, mis annab tulemuseks ammooniumdiuranaadi, mida seejärel filtreeritakse, kuivatatakse ja kaltsineeritakse.

7.1.2.   Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UO3 konversiooniks UF6-ks

SELGITAV MÄRKUS

UO3 konversioon UF6-ks viiakse läbi otseselt fluorimise teel. Protsessi jaoks on vajalik fluorgaasi või kloortrifluoriidi olemasolu.

7.1.3.   Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UO3 konversiooniks UO2-ks

SELGITAV MÄRKUS

UO3 saab konverteerida UO2-ks, kui redutseerida UO3 krakitud ammoniaakgaasi või vesinikuga.

7.1.4   Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UO2 konversiooniks UF4-ks

SELGITAV MÄRKUS

UO2 konverteeritakse UF4-ks, pannes UO2 reageerima vesinikfluoriidgaasiga (HF) temperatuuridel 300–500 °C.

7.1.5.   Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UF4 konversiooniks UF6-ks

SELGITAV MÄRKUS

UF4 konversioon UF6-ks teostatakse eksotermilise reaktsioonina fluoriga kolonnreaktoris. UF6 kondenseeritakse kuumadest heitgaasidest, juhtides heitgaasi läbi külmalõksu, mis on jahutatud temperatuurini – 10 °C. Protsessi jaoks on vajalik fluorgaasi olemasolu.

7.1.6.   Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UF4 konversiooniks uraanimetalliks

SELGITAV MÄRKUS

UF4 konversioon uraanimetalliks teostatakse redutseerimise teel magneesiumi (suurtes kogustes) või kaltsiumiga (väikestes kogustes). Reaktsioon viiakse läbi uraani sulamistemperatuurist (1 130 °C) kõrgematel temperatuuridel.

7.1.7.   Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UF6 konversiooniks UO2-ks

SELGITAV MÄRKUS

UF6 saab muundada UO2-ks ühel järgmisest kolmest viisist. Esimesel puhul UF6 redutseeritakse ja hüdrolüüsitakse UO2-ks, kasutades vesinikku ja auru. Teisel juhul hüdrolüüsitakse UF6, lahjendades seda vette, lisades ammoniaaki ammooniumdiuranaadi sadestamiseks ja diuranaati redutseeritakse vesinikuga UO2-ks temperatuuril 820 °C. Kolmandas protsessis ühendatakse gaasiline UF6, CO2 ja NH3 vette, mille puhul sadestub ammooniumuranüül-karbonaat. Ammooniumuranüül-karbonaat ühendatakse auru ja vesinikuga temperatuuril 500–600 °C, et saada UO2.

UF6 konverteeritakse UO2-ks sageli kütuse valmistamise tehase esimeses etapis.

7.1.8.   Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UF6 konversiooniks UF4-ks

SELGITAV MÄRKUS

UF6 konversioon UF4-ks toimub vesiniku redutseerimisega.

7.1.9.   Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud UO2 konversiooniks UCl4-ks

SELGITAV MÄRKUS

UO2 saab konverteerida UCl4-ks ühel järgmisest kahest viisist. Esimesel juhul reageeritakse UO2 süsiniktetrakloriidiga (CCl4) ligikaudu 400 °C juures. Teisel juhul reageeritakse UO2 ligikaudu 700 °C juures koos gaasitahma (CAS 1333-86-4), süsinikmonooksiidi ja klooriga, et saada UCl4.

7.2.   Plutooniumi konversioonitehased ning spetsiaalselt selleks projekteeritud või valmistatud seadmed

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Plutooniumi konversioonitehastes ja -süsteemides toimub plutooniumi ühe keemilise ühendi konversioon teiseks keemiliseks ühendiks ühe või mitme protsessina, sealhulgas: plutooniumnitraadi konversioon PuO2-ks, PuO2 konversioon PuF4-ks ning PuF4 konversioon plutooniummetalliks. Plutooniumi konversioonitehaseid seostatakse tavaliselt ümbertöötlemisrajatistega, kuid samuti võib neid seostada plutooniumkütuse tootmisrajatistega. Paljud plutooniumi konversioonitehase põhikomponendid on üldtuntud keemiatööstuse protsesside mitmetes osades. Näiteks võivad nendes protsessides kasutatavad seadmed olla järgmised: sulatusahjud, pöördahjud, vedelikukihiga reaktorid, leekkolonnreaktorid, vedeliktsentrifuugid, destillatsioonikolonnid ja vedelik-vedelik ekstraktsioonikolonnid. Samuti võivad vajalikuks osutuda kuumad rakud, kindakarbid ja kaugjuhtimisega manipulaatorid. Ent vähesed nendest esemetest on saadaval valmistootena ja enamik neist valmistatakse tellija vajadustest ja spetsifikatsioonidest lähtuvalt. Eriti hoolikas tuleb projekteerimisel olla plutooniumiga seotud kiirituse, mürgisuse ja kriitilise seisundiga seotud ohtude tõttu. Mõnel juhul on mõne käideldava kemikaali (nt HF) söövitavate omaduste tõttu vajalik spetsiaalne projekt ja valmistamisviis. Lõpuks tuleks märkida, et kõikides plutooniumi konversiooniprotsessides võib osasid seadmeid, mis ei ole eraldiseisvana spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud plutooniumi konversiooniks, panna kokku süsteemideks, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks plutooniumi konversioonil.

7.2.1.   Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud plutooniumnitraadi konversiooniks plutooniumoksiidiks

SELGITAV MÄRKUS

Selle protsessi põhifunktsioonid on järgmised: protsessi sööda säilitamine ja reguleerimine, sadestamine ja tahke/vedela eraldamine, kaltsineerimine, toote käitlemine, ventileerimine, jäätmekäitlus ja protsessi järelevalve. Protsessi süsteeme on eeskätt kohandatud nii, et vältida kriitilist seisundit ja kiirituse mõju ning vähendada mürgistusohtu. Enamikes ümbertöötlemisrajatistes hõlmab see protsess plutooniumnitraadi konversiooni plutooniumdioksiidiks. Teised protsessid võivad hõlmata plutooniumoksalaadi või plutooniumperoksiidi sadestamist.

7.2.2.   Plutooniummetalli tootmiseks spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid

SELGITAV MÄRKUS

See protsess hõlmab harilikult plutooniumdioksiidi fluorimist, tavaliselt tugevasti söövitava vesinikfluoriidiga, et saada plutooniumfluoriid, mida seejärel redutseeritakse, kasutades kõrge puhtuseastmega kaltsiummetalli metallilise plutooniumi saamiseks ja kaltsiumfluoriidi räbu saamiseks. Selle protsessi põhifunktsioonid on järgmised: fluorimine (nt väärismetallist valmistatud või väärismetalliga vooderdatud seadmega), metalli redutseerimine (nt keraamilise tiigli kasutamisega), räbu eraldamine, toote käitlemine, ventilatsioon, jäätmekäitlus ja protsessi järelevalve. Protsessi süsteeme on eriti kohandatud nii, et vältida kriitilist seisundit ja kiirituse mõju ning vähendada mürgistusohtu. Teised protsessid hõlmavad plutooniumoksalaadi või plutooniumperoksiidi fluorimist, millele järgneb metalli redutseerimine.

C LISA

FÜÜSILISE KAITSE TASEME KRITEERIUMID

| 1. | Tuumamaterjalide füüsilise kaitse eesmärk on vältida nende materjalide loata kasutamist ja käitlemist. Suunisdokumendi punkti 3 alapunktis a nõutakse tõhusat füüsilise kaitse taset kooskõlas Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri asjaomaste soovitustega, eelkõige dokumendis INFCIRC/225 sätestatuga. |
| --- | --- |

1.

Tuumamaterjalide füüsilise kaitse eesmärk on vältida nende materjalide loata kasutamist ja käitlemist. Suunisdokumendi punkti 3 alapunktis a nõutakse tõhusat füüsilise kaitse taset kooskõlas Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri asjaomaste soovitustega, eelkõige dokumendis INFCIRC/225 sätestatuga.

| 2. | Suunisdokumendi punkti 3 alapunktis b on kirjas, et füüsilise kaitse meetmete rakendamise eest vastuvõtjariigis vastutab kõnealuse riigi valitsus. Tarnija ja saaja peaksid siiski omavahel kokku leppima füüsilise kaitse taseme, millele need meetmed toetuvad. Sellest tulenevalt peaksid kõnealused nõuded kohalduma kõikidele riikidele. |
| --- | --- |

2.

Suunisdokumendi punkti 3 alapunktis b on kirjas, et füüsilise kaitse meetmete rakendamise eest vastuvõtjariigis vastutab kõnealuse riigi valitsus. Tarnija ja saaja peaksid siiski omavahel kokku leppima füüsilise kaitse taseme, millele need meetmed toetuvad. Sellest tulenevalt peaksid kõnealused nõuded kohalduma kõikidele riikidele.

| 3. | Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri dokument INFCIRC/225 „Tuumamaterjali füüsiline kaitse” ja teised sarnased dokumendid, mida aeg-ajalt koostatakse rahvusvahelistes ekspertrühmades ja mida ajakohastatakse, et võtta arvesse tuumamaterjalide füüsilise kaitse kohta olemasolevate teadmiste taset ja hetkeseisu, on kasulikud dokumendid, mille põhjal saavad vastuvõtjariigid töötada välja füüsilise kaitse meetmete ja menetluste süsteemi. |
| --- | --- |

3.

Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri dokument INFCIRC/225 „Tuumamaterjali füüsiline kaitse” ja teised sarnased dokumendid, mida aeg-ajalt koostatakse rahvusvahelistes ekspertrühmades ja mida ajakohastatakse, et võtta arvesse tuumamaterjalide füüsilise kaitse kohta olemasolevate teadmiste taset ja hetkeseisu, on kasulikud dokumendid, mille põhjal saavad vastuvõtjariigid töötada välja füüsilise kaitse meetmete ja menetluste süsteemi.

| 4. | Tuumamaterjali liigitamist, nagu seda on tehtud lisatud tabelis, või mida tarnijad ajakohastavad aeg-ajalt vastastikkuse kokkuleppe alusel, kasutatakse füüsilise kaitse eritasemete kindlaksmääramiseks materjalide liigi ning neid materjale sisaldavate seadmete ja rajatiste alusel vastavalt suunisdokumendi punkti 3 alapunktidele a ja b. |
| --- | --- |

4.

Tuumamaterjali liigitamist, nagu seda on tehtud lisatud tabelis, või mida tarnijad ajakohastavad aeg-ajalt vastastikkuse kokkuleppe alusel, kasutatakse füüsilise kaitse eritasemete kindlaksmääramiseks materjalide liigi ning neid materjale sisaldavate seadmete ja rajatiste alusel vastavalt suunisdokumendi punkti 3 alapunktidele a ja b.

| 5. | Kokku lepitud füüsilise kaitse tasemed, mille pädevad riiklikud asutused peavad lisatud tabelis loetletud materjali kasutamisel, ladustamisel ja vedamisel tagama, hõlmavad vähemalt järgmisi kaitsemeetmeid:

  III KATEGOORIA


  Kasutamine ja ladustamine kontrollitud juurdepääsuga alal.

  Vedu eriettevaatusabinõusid järgides, kaasa arvatud saatja, saaja ja vedaja vahel eelnevalt sõlmitud kokkulepe ning rahvusvahelise veo korral vastavalt tarniva ja vastuvõtva riigi jurisdiktsiooni ja järelevalve alla kuuluvate üksuste vaheline eelnev kokkulepe, mis täpsustab vastutuse veo ajal üleandmise aja, koha ning korra suhtes.

  II KATEGOORIA

  Kasutamine ja ladustamine kontrollitud juurdepääsuga kaitsealal, s.t alal, mis on pideva valvurite või elektroonikaseadmete järelevalve all, ümbritsetud füüsilise tõkkega, mille nõuetekohase kontrolli all olevate sissepääsude arv on piiratud, või mis tahes samaväärse füüsilise kaitse tasemega alal.

  Vedu eriettevaatusabinõusid järgides, kaasa arvatud saatja, saaja ja vedaja vahel eelnevalt sõlmitud kokkulepe ning rahvusvahelise veo korral vastavalt tarniva ja vastuvõtva riigi jurisdiktsiooni ja järelevalve alla kuuluvate üksuste vaheline eelnev kokkulepe, mis täpsustab vastutuse veo ajal üleandmise aja, koha ning korra suhtes.

  I KATEGOORIA

  Käesoleva kategooria materjali kaitstakse loata kasutamise eest väga usaldusväärsete süsteemide abil järgmiselt: | Kasutamine ja ladustamine väga range kaitse all asuval alal, s.t II kategoorias määratletud kaitsealal, kuhu pääsevad juurde üksnes kindlakstehtud usaldusväärsusega isikud ning mida jälgivad valvurid, kes on tihedas kontaktis asjakohaste reageerimisjõududega. Sellega seoses võetud erimeetmete eesmärk peaks olema igasuguse rünnaku, loata juurdepääsu ning asjaomase tuumamaterjali loata kõrvaldamise avastamine ja tõkestamine. |
| --- | --- | --- |

5.

Kokku lepitud füüsilise kaitse tasemed, mille pädevad riiklikud asutused peavad lisatud tabelis loetletud materjali kasutamisel, ladustamisel ja vedamisel tagama, hõlmavad vähemalt järgmisi kaitsemeetmeid:

III KATEGOORIA

Kasutamine ja ladustamine kontrollitud juurdepääsuga alal.

Vedu eriettevaatusabinõusid järgides, kaasa arvatud saatja, saaja ja vedaja vahel eelnevalt sõlmitud kokkulepe ning rahvusvahelise veo korral vastavalt tarniva ja vastuvõtva riigi jurisdiktsiooni ja järelevalve alla kuuluvate üksuste vaheline eelnev kokkulepe, mis täpsustab vastutuse veo ajal üleandmise aja, koha ning korra suhtes.

II KATEGOORIA

Kasutamine ja ladustamine kontrollitud juurdepääsuga kaitsealal, s.t alal, mis on pideva valvurite või elektroonikaseadmete järelevalve all, ümbritsetud füüsilise tõkkega, mille nõuetekohase kontrolli all olevate sissepääsude arv on piiratud, või mis tahes samaväärse füüsilise kaitse tasemega alal.

Vedu eriettevaatusabinõusid järgides, kaasa arvatud saatja, saaja ja vedaja vahel eelnevalt sõlmitud kokkulepe ning rahvusvahelise veo korral vastavalt tarniva ja vastuvõtva riigi jurisdiktsiooni ja järelevalve alla kuuluvate üksuste vaheline eelnev kokkulepe, mis täpsustab vastutuse veo ajal üleandmise aja, koha ning korra suhtes.

I KATEGOORIA

Käesoleva kategooria materjali kaitstakse loata kasutamise eest väga usaldusväärsete süsteemide abil järgmiselt:

Kasutamine ja ladustamine väga range kaitse all asuval alal, s.t II kategoorias määratletud kaitsealal, kuhu pääsevad juurde üksnes kindlakstehtud usaldusväärsusega isikud ning mida jälgivad valvurid, kes on tihedas kontaktis asjakohaste reageerimisjõududega. Sellega seoses võetud erimeetmete eesmärk peaks olema igasuguse rünnaku, loata juurdepääsu ning asjaomase tuumamaterjali loata kõrvaldamise avastamine ja tõkestamine.

| | Vedu eriettevaatusabinõusid järgides, nagu on eespool määratletud II ja III kategooria materjalide veo puhul, ning saatjate pideva järelevalve all ja tingimustel, mis tagavad tiheda kontakti asjaomaste reageerimisjõududega. |
| --- | --- |

Vedu eriettevaatusabinõusid järgides, nagu on eespool määratletud II ja III kategooria materjalide veo puhul, ning saatjate pideva järelevalve all ja tingimustel, mis tagavad tiheda kontakti asjaomaste reageerimisjõududega.

| 6. | Tarnijad peaksid nõudma saajate identifitseerimist nende agentuuride või ametiasutuste poolt, kes vastutavad kaitsetaseme piisavuse eest ja reageerimis-/taasteoperatsioonide sisekoordineerimise eest kaitse all olevate materjalide loata kasutamise või käitlemise korral. Tarnijad ja saajad peaksid samuti määrama oma riiklikes ametiasutustes kontaktpunktid, et teha koostööd riigist väljaveo ja muudes ühist huvi pakkuvates küsimustes. |
| --- | --- |

6.

Tarnijad peaksid nõudma saajate identifitseerimist nende agentuuride või ametiasutuste poolt, kes vastutavad kaitsetaseme piisavuse eest ja reageerimis-/taasteoperatsioonide sisekoordineerimise eest kaitse all olevate materjalide loata kasutamise või käitlemise korral. Tarnijad ja saajad peaksid samuti määrama oma riiklikes ametiasutustes kontaktpunktid, et teha koostööd riigist väljaveo ja muudes ühist huvi pakkuvates küsimustes.

TABEL. TUUMAMATERJALI LIIGITUS

| Materjal | Vorm | Kategooria |
| --- | --- | --- |
| I | II | III |
| 1. | Plutoonium*[a] |

Materjal

Vorm

Kategooria

I

II

III

1.

Plutoonium*[a]

kiiritamata*[b]

2 kg või rohkem

alla 2 kg, kuid üle 500 g

500 g või vähem*[c]

| 2. | Uraan-235 |
| --- | --- |

2.

Uraan-235

kiiritamata*[b]

| — | isotoobi U235 suhtes üle 20 % rikastatud uraan |
| --- | --- |

—

isotoobi U235 suhtes üle 20 % rikastatud uraan

5 kg või rohkem

1 kg või vähem*[c]

| — | isotoobi U235 suhtes üle 10 %, kuid alla 20 % rikastatud uraan |
| --- | --- |

—

isotoobi U235 suhtes üle 10 %, kuid alla 20 % rikastatud uraan

—

10 kg või rohkem

Alla 10 kg*[c]

| — | üle loodusliku taseme, kuid alla 10 % rikastatud uraan isotoop U235*[d] |
| --- | --- |

—

üle loodusliku taseme, kuid alla 10 % rikastatud uraan isotoop U235*[d]

—

—

10 kg või rohkem

| 3. | Uraani isotoop uraan-233 |
| --- | --- |

3.

Uraani isotoop uraan-233

kiiritamata*[b]

2 kg või rohkem

alla 2 kg, kuid üle 500 g

500 g või vähem*[c]

| 4. | Kiiritatud kütus |
| --- | --- |

4.

Kiiritatud kütus

vaesestatud või looduslik uraan, toorium või väherikastatud kütus (alla 10 % lõhustuvaid materjale)*[e][f]

| [a] | Nagu on loetletud kontrollnimekirjas. |
| --- | --- |

[a]

Nagu on loetletud kontrollnimekirjas.

| [b] | Reaktoris kiiritamata materjal või reaktoris kiiritatud materjal, kuid kiirgustasemega, mis ühe meetri kaugusel ilma kaitseta on võrdne või väiksem kui 100 rad/h. |
| --- | --- |

[b]

Reaktoris kiiritamata materjal või reaktoris kiiritatud materjal, kuid kiirgustasemega, mis ühe meetri kaugusel ilma kaitseta on võrdne või väiksem kui 100 rad/h.

| [c] | Radioloogiliselt ebaolulist kogust ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

[c]

Radioloogiliselt ebaolulist kogust ei võeta arvesse.

| [d] | Looduslikku uraani, vaesestatud uraani ja tooriumi ning vähem kui 10 % ulatuses rikastatud uraani koguseid, mis ei kuulu III kategooriasse, tuleks kaitsta heaperemehelikult. |
| --- | --- |

[d]

Looduslikku uraani, vaesestatud uraani ja tooriumi ning vähem kui 10 % ulatuses rikastatud uraani koguseid, mis ei kuulu III kategooriasse, tuleks kaitsta heaperemehelikult.

| [e] | Kuigi kõnealune kaitsetase on soovitav, võivad riigid pärast konkreetsete asjaolude hindamist määrata muu füüsilise kaitse kategooria. |
| --- | --- |

[e]

Kuigi kõnealune kaitsetase on soovitav, võivad riigid pärast konkreetsete asjaolude hindamist määrata muu füüsilise kaitse kategooria.

| [f] | Muu kütuse, mis tulenevalt oma algsest lõhustuva materjali sisaldusest liigitatakse enne kiiritamist I või II kategooriasse, võib ühe kategooria võrra madalamale liigitada, kui kütuse kiirgustase ületab ühe meetri kaugusel ilma kaitseta 100 rad/h. |
| --- | --- |

[f]

Muu kütuse, mis tulenevalt oma algsest lõhustuva materjali sisaldusest liigitatakse enne kiiritamist I või II kategooriasse, võib ühe kategooria võrra madalamale liigitada, kui kütuse kiirgustase ületab ühe meetri kaugusel ilma kaitseta 100 rad/h.

Tuumatarneriikide grupi loendi II osa

TUUMAENERGIAGA SEOTUD KAHESUGUSE KASUTUSEGA SEADMETE, MATERJALI, TARKVARA JA NENDEGA SEOTUD TEHNOLOOGIA LOETELU

| Märkus: | Käesolevas lisas on kasutatud rahvusvahelist mõõtühikute süsteemi (SI). Nimetatud süsteemi ühikutes määratletud füüsilist kogust tuleks pidada ametlikuks soovitatavaks kontrollväärtuseks. Mõne tööpingi mõõdud on aga esitatud nende tavapärastes ühikutes, mis ei ole SI ühikud. |
| --- | --- |

Märkus:

Käesolevas lisas on kasutatud rahvusvahelist mõõtühikute süsteemi (SI). Nimetatud süsteemi ühikutes määratletud füüsilist kogust tuleks pidada ametlikuks soovitatavaks kontrollväärtuseks. Mõne tööpingi mõõdud on aga esitatud nende tavapärastes ühikutes, mis ei ole SI ühikud.

Käesolevas lisas tavaliselt kasutatud lühendid (ja nende suurust tähistavad eesliited) on järgmised:

| A | — | amper |
| --- | --- | --- |
| Bq | — | bekerell |
| °C | — | kraad Celsiuse järgi |
| CAS | — | Chemical Abstracts Service |
| Ci | — | kürii |
| cm | — | sentimeeter |
| dB | — | detsibell |
| dBm | — | detsibell 1 millivati kohta |
| g | — | gramm; samuti raskuskiirendus (9,81 m/s2) |
| GBq | — | gigabekerell |
| GHz | — | gigaherts |
| GPa | — | gigapaskal |
| Gy | — | grey |
| h | — | tund |
| Hz | — | herts |
| J | — | džaul |
| K | — | kelvin |
| keV | — | tuhat elektronvolti |
| kg | — | kilogramm |
| kHz | — | kiloherts |
| kN | — | kilonjuuton |
| kPa | — | kilopaskal |
| kV | — | kilovolt |
| kW | — | kilovatt |
| m | — | meeter |
| mA | — | milliamper |
| MeV | — | miljon elektronvolti |
| MHz | — | megaherts |
| ml | — | milliliiter |
| mm | — | millimeeter |
| MPa | — | megapaskal |
| mPa | — | millipaskal |
| MW | — | megavatt |
| μF | — | mikrofarad |
| μm | — | mikromeeter |
| μs | — | mikrosekund |
| N | — | njuuton |
| nm | — | nanomeeter |
| ns | — | nanosekund |
| nH | — | nanohenri |
| ps | — | pikosekund |
| RMS | — | ruutkeskmine |
| rpm | — | pööret minutis |
| s | — | sekund |
| T | — | tesla |
| TIR | — | indikaatori kogunäit |
| V | — | volt |
| W | — | vatt |

A

—

amper

Bq

—

bekerell

°C

—

kraad Celsiuse järgi

CAS

—

Chemical Abstracts Service

Ci

—

kürii

cm

—

sentimeeter

dB

—

detsibell

dBm

—

detsibell 1 millivati kohta

g

—

gramm; samuti raskuskiirendus (9,81 m/s2)

GBq

—

gigabekerell

GHz

—

gigaherts

GPa

—

gigapaskal

Gy

—

grey

h

—

tund

Hz

—

herts

J

—

džaul

K

—

kelvin

keV

—

tuhat elektronvolti

kg

—

kilogramm

kHz

—

kiloherts

kN

—

kilonjuuton

kPa

—

kilopaskal

kV

—

kilovolt

kW

—

kilovatt

m

—

meeter

mA

—

milliamper

MeV

—

miljon elektronvolti

MHz

—

megaherts

ml

—

milliliiter

mm

—

millimeeter

MPa

—

megapaskal

mPa

—

millipaskal

MW

—

megavatt

μF

—

mikrofarad

μm

—

mikromeeter

μs

—

mikrosekund

N

—

njuuton

nm

—

nanomeeter

ns

—

nanosekund

nH

—

nanohenri

ps

—

pikosekund

RMS

—

ruutkeskmine

rpm

—

pööret minutis

s

—

sekund

T

—

tesla

TIR

—

indikaatori kogunäit

V

—

volt

W

—

vatt

ÜLDMÄRKUS

Järgmisi punkte kohaldatakse tuumaenergiaga seotud kahesuguse kasutusega seadmete, materjali, tarkvara ja nendega seotud tehnoloogia loetelu suhtes.

| 1. | Loetelus oleva kauba kirjeldus hõlmab nii uut kui ka kasutatud kaupa. |
| --- | --- |

1.

Loetelus oleva kauba kirjeldus hõlmab nii uut kui ka kasutatud kaupa.

| 2. | Kui loetelus oleva kauba kirjelduses ei ole toodud kvalifikatsioone ega spetsifikatsioone, siis loetakse, et see hõlmab selle kauba kõiki liike. Kategooriate pealkirjad on lisatud üksnes viitamiseks ega mõjuta kauba määratluse tõlgendamist. |
| --- | --- |

2.

Kui loetelus oleva kauba kirjelduses ei ole toodud kvalifikatsioone ega spetsifikatsioone, siis loetakse, et see hõlmab selle kauba kõiki liike. Kategooriate pealkirjad on lisatud üksnes viitamiseks ega mõjuta kauba määratluse tõlgendamist.

| 3. | Sellise kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrolli alla mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tehased) üleandmisega, mis sisaldavad üht või mitut kontrolli alla kuuluvat komponenti, kui kontrolli alla kuuluv komponent või kontrolli alla kuuluvad komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.






  Märkus: | Selle üle otsustamisel, kas kontrolli alla kuuluvat komponenti või kontrolli alla kuuluvaid komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, peavad valitsused kaaluma koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid eriasjaolusid, mis võiksid anda tunnistust sellest, et kontrolli alla kuuluv komponent või kontrolli alla kuuluvad komponendid on hangitavate kaupade põhiline koostisosa. |
| --- | --- | --- |

3.

Sellise kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrolli alla mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tehased) üleandmisega, mis sisaldavad üht või mitut kontrolli alla kuuluvat komponenti, kui kontrolli alla kuuluv komponent või kontrolli alla kuuluvad komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.

Märkus:

Selle üle otsustamisel, kas kontrolli alla kuuluvat komponenti või kontrolli alla kuuluvaid komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, peavad valitsused kaaluma koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid eriasjaolusid, mis võiksid anda tunnistust sellest, et kontrolli alla kuuluv komponent või kontrolli alla kuuluvad komponendid on hangitavate kaupade põhiline koostisosa.

| 4. | Sellise kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada komponentide üleandmisega. Kõik valitsused võtavad selle eesmärgi saavutamiseks võimalikke meetmeid ning püüavad jätkuvalt sõnastada kõigi tarnijate jaoks kasutuskõlbliku komponentide määratluse. |
| --- | --- |

4.

Sellise kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada komponentide üleandmisega. Kõik valitsused võtavad selle eesmärgi saavutamiseks võimalikke meetmeid ning püüavad jätkuvalt sõnastada kõigi tarnijate jaoks kasutuskõlbliku komponentide määratluse.

TEHNOLOOGIA KONTROLL

„Tehnoloogia” üleandmist kontrollitakse kooskõlas suunistega ja lisa igas jaotises kirjeldatu kohaselt. Lisas oleva iga kaubaga otseselt seotud „tehnoloogiat” analüüsitakse ja kontrollitakse siseriiklike õigusaktidega lubatud ulatuses samal määral nagu kaupa ennast.

Lisas oleva mis tahes kauba lubamine ekspordiks annab loa eksportida samale lõppkasutajale ka minimaalse „tehnoloogia”, mis on vajalik selle kauba paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks ja remondiks.

| Märkus: | „Tehnoloogia” üleandmise kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava teabe” või „fundamentaalteaduslike uuringute” suhtes. |
| --- | --- |

Märkus:

„Tehnoloogia” üleandmise kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava teabe” või „fundamentaalteaduslike uuringute” suhtes.

ÜLDMÄRKUS TARKVARA KOHTA

„Tarkvara” üleandmist kontrollitakse kooskõlas suunistega ja lisas kirjeldatu kohaselt.

| Märkus: | „Tarkvara” üleandmise kontrolli ei kohaldata järgmise „tarkvara” suhtes:






  1. | üldiselt avalikkusele kättesaadav tarkvara, kuna






  a. | seda müüakse varudest jaemüügikohtades piiramatult ning |
| --- | --- | --- | --- |

Märkus:

„Tarkvara” üleandmise kontrolli ei kohaldata järgmise „tarkvara” suhtes:

1.

üldiselt avalikkusele kättesaadav tarkvara, kuna

a.

seda müüakse varudest jaemüügikohtades piiramatult ning

| b. | see on ette nähtud paigaldamiseks kasutaja oma jõududega, ilma tarnija olulise abita, |
| --- | --- |

b.

see on ette nähtud paigaldamiseks kasutaja oma jõududega, ilma tarnija olulise abita,

või

| 2. | „üldkasutatav” tarkvara. |
| --- | --- |

2.

„üldkasutatav” tarkvara.

MÕISTED

„Täpsus”— väärtuse maksimaalne positiivne või negatiivne hälve tunnustatud standardi märgitud väärtusest või tegelikust väärtusest; enamasti mõõdetakse ebatäpsuse kaudu.

„Pöördenurga hälve”— maksimaalne erinevus osutatud pöördenurga ja tegeliku, eriti täpselt mõõdetud pöördenurga vahel, kui pöördlaua töödeldava detaili alus on oma algasendist ära pööratud.

„Baasteadusuuringud”— eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida teostatakse põhiliselt uute teadmiste saamiseks nähtuste ja vaadeldavate faktide fundamentaalsetest põhimõtetest ning mis ei ole otseselt suunatud mingi praktilise rakenduse või eesmärgi saavutamisele.

„Kontuurjuhtimine”— tööorgani kahe või enama liikumise „arvjuhtimine” käskudega, mis määravad ära järgmise nõutava asukoha ning vajalikud etteandmiskiirused sellele asukohale siirdumiseks. Neid ettenihkekiirusi varieeritakse üksteise suhtes soovitud kontuuri saavutamiseks (vt ISO 2806–1980 selle muudetud kujul).

„Arendus”— seotud kõikide „tootmisele” eelnevate järkudega, näiteks:

| — | projekteerimine |
| --- | --- |

—

projekteerimine

| — | projekteerimisega seotud teadusuuringud |
| --- | --- |

—

projekteerimisega seotud teadusuuringud

| — | projekteerimisega seotud analüüs |
| --- | --- |

—

projekteerimisega seotud analüüs

| — | projektlahenduse põhimõtted |
| --- | --- |

—

projektlahenduse põhimõtted

| — | prototüüpide koostamine ja katsetamine |
| --- | --- |

—

prototüüpide koostamine ja katsetamine

| — | katsetootmiskavad |
| --- | --- |

—

katsetootmiskavad

| — | projektlahenduse andmed |
| --- | --- |

—

projektlahenduse andmed

| — | projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess |
| --- | --- |

—

projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess

| — | konfiguratsiooni projekt |
| --- | --- |

—

konfiguratsiooni projekt

| — | integreerimisprojekt |
| --- | --- |

—

integreerimisprojekt

| — | skeemid. |
| --- | --- |

—

skeemid.

„Kiud- või niitmaterjalid”— pidev „monokiud”, „lõng”, „eelkedrus”, „köisik” ja „lint”.

NB!

1.   „Elementaarkiud” või „monokiud”— kiu väikseim osa, tavaliselt mõne mikromeetrise läbimõõduga.

2.   „Eelkedrus”— ligikaudu paralleelsetest „heietest” (tavaliselt 12–120) koosnev kimp.

3.   „Heie”— kogum „elementaarkiude” (tavaliselt üle 200), mis on peaaegu paralleelsed.

4.   „Lint”— materjal, mis on valmistatud põimitud või ühesuunalistest „elementaarkiududest”, „heietest”, „eelkedrusest”, „köisikutest” või „lõngadest” jne, tavaliselt eelnevalt impregneeritud vaiguga.

5.   „Köisik”— kogum „elementaarkiude”, mis on tavaliselt peaaegu paralleelsed.

6.   „Lõng”— kimp keerutatud „heiet”.

„Elementaarkiud”— vt „Kiud- või -niitmaterjalid”.

„Üldkasutatav”— siinkohal tähistab „tehnoloogiat” või „tarkvara”, mis on tehtud kättesaadavaks, seadmata piiranguid selle edasise levitamise suhtes. (Autoriõigusega seatud piirangud ei takista „tehnoloogiat” või „tarkvara” olemast „üldkasutatav”.)

„Lineaarsus”— maksimaalne tegeliku omaduse (skaala alumiste ja ülemiste näitude keskmine) positiivne või negatiivne kõrvalekalle sirgjoonest, mis on paigutatud selliselt, et võrdsustada ja vähendada maksimaalseid kõrvalekaldeid; enamasti mõõdetakse mittelineaarsuse kaudu.

„Mõõtehälve”— iseloomustav parameeter, mis 95 % täpsusega määrab ära, millises piirkonnas asub väljundväärtuse ümber mõõdetava muutuja õige väärtus. Selles võetakse arvesse korrigeerimata süstemaatilisi kõrvalekaldeid, korrigeerimata lõtku ja juhuslikke kõrvalekaldeid.

„Mikroprogramm”— elementaarsete käskude jada, mida säilitatakse erilises mäluseadmes ja mille täitmise käivitab tema viitekäsu saabumine käsuregistrisse.

„Monokiud”— vt „Kiud- või -niitmaterjalid”.

„Arvjuhtimine”— sooritatava toimingu automaatjuhtimisseade, mis kasutab tavaliselt toimingu kestel sisestatavaid arvandmeid (vt ISO 2382).

„Positsioneerimistäpsus”— „arvjuhitavate” tööpinkide positsioneerimistäpsus määratakse kindlaks ja esitatakse kooskõlas punktis 1.B.2 nimetatud kaubaga, koostoimes allpool toodud nõuetega:

| a) | testimistingimused (ISO 230/2 (1988), punkt 3):






  (1) | tööpinki ja täpsuse mõõtmise vahendeid hoitakse 12 tundi enne mõõtmist ja mõõtmise ajal samal keskkonnatemperatuuril. Mõõtmisele eelneval ajal läbivad masina liugurid pidevalt sama liikumistsükli nagu täpsuse mõõtmise ajal; |
| --- | --- | --- |

a)

testimistingimused (ISO 230/2 (1988), punkt 3):

(1)

tööpinki ja täpsuse mõõtmise vahendeid hoitakse 12 tundi enne mõõtmist ja mõõtmise ajal samal keskkonnatemperatuuril. Mõõtmisele eelneval ajal läbivad masina liugurid pidevalt sama liikumistsükli nagu täpsuse mõõtmise ajal;

| (2) | masinale on paigaldatud mis tahes mehaaniline, elektrooniline või tarkvaravahend, mis eksporditakse koos masinaga; |
| --- | --- |

(2)

masinale on paigaldatud mis tahes mehaaniline, elektrooniline või tarkvaravahend, mis eksporditakse koos masinaga;

| (3) | mõõtmisel kasutatavate mõõtevahendite täpsus on vähemalt neli korda täpsem kui tööpingi eeldatav täpsus; |
| --- | --- |

(3)

mõõtmisel kasutatavate mõõtevahendite täpsus on vähemalt neli korda täpsem kui tööpingi eeldatav täpsus;

| (4) | liugurite ajami vooluallikas on järgmine:






  i) | pinge kõikumine ei tohi olla nimipingest suurem kui ± 10 %; |
| --- | --- | --- |

(4)

liugurite ajami vooluallikas on järgmine:

i)

pinge kõikumine ei tohi olla nimipingest suurem kui ± 10 %;

| ii) | võrgusageduse kõikumine ei tohi olla nimisagedusest suurem ± 2 Hz; |
| --- | --- |

ii)

võrgusageduse kõikumine ei tohi olla nimisagedusest suurem ± 2 Hz;

| iii) | voolukatkestused ei ole lubatud; |
| --- | --- |

iii)

voolukatkestused ei ole lubatud;

| b) | testimisprogramm (punkt 4):






  (1) | ettenihkekiirus (liugurite kiirus) peab mõõtmise ajal olema kiire ettenihkekiirus;






  NB! | Optilisi pindu valmistavate tööpinkide puhul peab ettenihkekiirus olema 50 mm minutis või väiksem. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

testimisprogramm (punkt 4):

(1)

ettenihkekiirus (liugurite kiirus) peab mõõtmise ajal olema kiire ettenihkekiirus;

NB!

Optilisi pindu valmistavate tööpinkide puhul peab ettenihkekiirus olema 50 mm minutis või väiksem.

| (2) | mõõtmisi tehakse jätkuvalt telje liikumise ühest lõpp-punktist teiseni pöördumata iga sihtpunkti liikumise osas tagasi alguspunkti; |
| --- | --- |

(2)

mõõtmisi tehakse jätkuvalt telje liikumise ühest lõpp-punktist teiseni pöördumata iga sihtpunkti liikumise osas tagasi alguspunkti;

| (3) | telje testimise ajal hoitakse mittemõõdetavaid telgi poolel liikumise teel; |
| --- | --- |

(3)

telje testimise ajal hoitakse mittemõõdetavaid telgi poolel liikumise teel;

| c) | testimistulemuste esitamine (punkt 2):
  mõõtmistulemuste hulgas peavad olema:






  (1) | „positsioneerimistäpsus” (A) ja |
| --- | --- | --- |

c)

testimistulemuste esitamine (punkt 2):

mõõtmistulemuste hulgas peavad olema:

(1)

„positsioneerimistäpsus” (A) ja

| (2) | keskmine reversiooniviga (B). |
| --- | --- |

(2)

keskmine reversiooniviga (B).

„Tootmine”— kõik tootmisetapid, näiteks:

| — | konstrueerimine |
| --- | --- |

—

konstrueerimine

| — | toote insenerlahendus |
| --- | --- |

—

toote insenerlahendus

| — | valmistamine |
| --- | --- |

—

valmistamine

| — | integreerimine |
| --- | --- |

—

integreerimine

| — | kokkupanemine (montaaž) |
| --- | --- |

—

kokkupanemine (montaaž)

| — | järelevalve |
| --- | --- |

—

järelevalve

| — | katsetamine |
| --- | --- |

—

katsetamine

| — | kvaliteedi tagamine. |
| --- | --- |

—

kvaliteedi tagamine.

„Programm”— käskude jada protsessi sooritamiseks elektronarvuti abil kas vahetult täidetaval või täidetavaks muundataval kujul.

„Eraldusvõime”— mõõteseadme väikseim inkrement; digitaalsetes mõõteseadmetes väikseim väärtust omav bitt (vt ANSI B-89.1.12).

„Eelkedrus”— vt „Kiud- või -niitmaterjalid”.

„Tarkvara”— ühest või mitmest „programmist” või „mikroprogrammist” koosnev kogum, mis on paigutatud mis tahes kättesaadavale füüsilisele andmekandjale.

„Heie”— vt „Kiud- või -niitmaterjalid”.

„Lint”— vt „Kiud- või -niitmaterjalid”.

„Tehniline abi”— võib esineda juhiste, oskuste, väljaõppe, tööalaste teadmiste ja konsultatsiooniteenuste vormis.

„Tehnilised andmed”— võivad esineda tehniliste jooniste, plaanide, diagrammide, mudelite, valemite, tabelite, insener-tehniliste projektide ja spetsifikatsioonide, käsiraamatute ja juhiste kujul kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele või seadmetele nagu kettad, lindid, püsimälud.

„Tehnoloogia”— spetsiifiline teave, mis on vajalik nimekirjas sisalduvate kaupade „arenduseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”. See teave esineb „tehniliste andmete” ja „tehnilise abi” kujul.

„Köisik”— vt „Kiud- või -niitmaterjalid”.

„Kasutamine”— käsitsemine, paigaldus (sh kohapealne paigaldus), hooldus (kontroll), remont, kapitaalremont ja renoveerimine.

„Lõng”— vt „Kiud- või -niitmaterjalid”.

LISA SISUKORD

| 1. | TÖÖSTUSSEADMED |
| --- | --- |

1.

| 1.A. | SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID |
| --- | --- |

1.A.

| 1.A.1. | Kõrgtihedad kiirgusvarjeaknad | 1 – 1 |
| --- | --- | --- |

1.A.1.

| 1.A.2. | Kiirgust taluvad televisioonikaamerad või nende jaoks ette nähtud objektiivid | 1 – 1 |
| --- | --- | --- |

1.A.2.

| 1.A.3. | Robotid, nende „tööorganid” ja juhtimismoodulid | 1 – 1 |
| --- | --- | --- |

1.A.3.

| 1.A.4. | Kaugjuhtimisega manipulaatorid | 1 – 3 |
| --- | --- | --- |

1.A.4.

| 1.B. | TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED |
| --- | --- |

1.B.

| 1.B.1. | Tõukamispingid, trugimispingid, mis võimaldavad tõukamisülesannete täitmist, ning südamikud | 1 – 3 |
| --- | --- | --- |

1.B.1.

| 1.B.2. | Tööpingid | 1 – 4 |
| --- | --- | --- |

1.B.2.

| 1.B.3. | Mõõtekontrolliseadmed, -riistad või -süsteemid | 1 – 6 |
| --- | --- | --- |

1.B.3.

| 1.B.4. | Kontrollitava keskkonnaga induktsioonahjud ning nimetatud ahjude juurde kuuluvad toiteallikad | 1 – 7 |
| --- | --- | --- |

1.B.4.

| 1.B.5. | Isostaatpressid ja seotud seadmed | 1 – 8 |
| --- | --- | --- |

1.B.5.

| 1.B.6. | Vibratsioonikatsetuste süsteemid, seadmed ja komponendid | 1 – 8 |
| --- | --- | --- |

1.B.6.

| 1.B.7. | Vaakum- või muu kontrollitava atmosfääriga metallurgilise sulatamise ja valuahjud ja nendega seotud seadmed | 1 – 8 |
| --- | --- | --- |

1.B.7.

| 1.C. | MATERJALID | 1 – 9 |
| --- | --- | --- |

1.C.

| 1.D. | TARKVARA | 1 – 9 |
| --- | --- | --- |

1.D.

| 1.D.1. | „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud seadmete „kasutamiseks” | 1 – 9 |
| --- | --- | --- |

1.D.1.

| 1.D.2. | „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud seadmete „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks” | 1 – 9 |
| --- | --- | --- |

1.D.2.

| 1.D.3. | „Tarkvara” mis tahes elektrooniliste seadmete kombinatsiooni või süsteemi jaoks, mis võimaldab sellisel seadmel (sellistel seadmetel) toimida tööpinkide „arvjuhitava(te)” mooduli(te)na | 1 – 9 |
| --- | --- | --- |

1.D.3.

| 1.E. | TEHNOLOOGIA |
| --- | --- |

1.E.

| 1.E.1. | Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks” | 1 – 9 |
| --- | --- | --- |

1.E.1.

| 2. | MATERJALID |
| --- | --- |

2.

| 2.A. | SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID |
| --- | --- |

2.A.

| 2.A.1. | Tiiglid, mis on valmistatud vedelatele aktiniidmetallidele vastupidavatest materjalidest | 2 – 1 |
| --- | --- | --- |

2.A.1.

| 2.A.2. | Platineeritud katalüsaatorid | 2 – 1 |
| --- | --- | --- |

2.A.2.

| 2.A.3. | Komposiitstruktuurid torude kujul | 2 – 2 |
| --- | --- | --- |

2.A.3.

| 2.B. | TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED |
| --- | --- |

2.B.

| 2.B.1. | Triitiumi tootmisrajatised või -tehased ning seadmed nende jaoks | 2 – 2 |
| --- | --- | --- |

2.B.1.

| 2.B.2. | Liitiumi isotoopide eraldamise rajatised või tehased ning süsteemid ja seadmed nende jaoks | 2 – 2 |
| --- | --- | --- |

2.B.2.

| 2.C. | MATERJALID |
| --- | --- |

2.C.

| 2.C.1. | Alumiinium | 2 – 2 |
| --- | --- | --- |

2.C.1.

| 2.C.2. | Berüllium | 2 – 3 |
| --- | --- | --- |

2.C.2.

| 2.C.3. | Vismut | 2 – 3 |
| --- | --- | --- |

2.C.3.

| 2.C.4. | Boor | 2 – 3 |
| --- | --- | --- |

2.C.4.

| 2.C.5. | Kaltsium | 2 – 3 |
| --- | --- | --- |

2.C.5.

| 2.C.6. | Kloortrifluoriid | 2 – 3 |
| --- | --- | --- |

2.C.6.

| 2.C.7. | Kiud- või niitmaterjalid ja prepregmaterjalid | 2 – 3 |
| --- | --- | --- |

2.C.7.

| 2.C.8. | Hafnium | 2 – 4 |
| --- | --- | --- |

2.C.8.

| 2.C.9. | Liitium | 2 – 4 |
| --- | --- | --- |

2.C.9.

| 2.C.10. | Magneesium | 2 – 4 |
| --- | --- | --- |

2.C.10.

| 2.C.11. | Martensiitvanandatud teras | 2 – 4 |
| --- | --- | --- |

2.C.11.

| 2.C.12. | Raadium-226 | 2 – 4 |
| --- | --- | --- |

2.C.12.

| 2.C.13. | Titaan | 2 – 5 |
| --- | --- | --- |

2.C.13.

| 2.C.14. | Volfram | 2 – 5 |
| --- | --- | --- |

2.C.14.

| 2.C.15. | Tsirkoonium | 2 – 5 |
| --- | --- | --- |

2.C.15.

| 2.C.16. | Niklipulber või poorne (käsn) nikkel | 2 – 5 |
| --- | --- | --- |

2.C.16.

| 2.C.17. | Triitium | 2 – 6 |
| --- | --- | --- |

2.C.17.

| 2.C.18. | Heelium-3 | 2 – 6 |
| --- | --- | --- |

2.C.18.

| 2.C.19. | Radionukliidid | 2 – 6 |
| --- | --- | --- |

2.C.19.

| 2.C.20. | Reenium | 2 – 6 |
| --- | --- | --- |

2.C.20.

| 2.D. | TARKVARA | 2 – 6 |
| --- | --- | --- |

2.D.

| 2.E. | TEHNOLOOGIA | 2 – 6 |
| --- | --- | --- |

2.E.

| 2.E.1. | Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks” | 2 – 6 |
| --- | --- | --- |

2.E.1.

| 3. | URAANI ISTOTOOPIDE ERALDAMISE SEADMED JA KOMPONENDID
  (muud kui kontrollnimekirja kantud kaubad) |
| --- | --- |

3.

URAANI ISTOTOOPIDE ERALDAMISE SEADMED JA KOMPONENDID

(muud kui kontrollnimekirja kantud kaubad)

| 3.A. | SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID |
| --- | --- |

3.A.

| 3.A.1. | Sagedusmuundurid või generaatorid | 3 – 1 |
| --- | --- | --- |

3.A.1.

| 3.A.2. | Laserid, laservõimendid ja ostsillaatorid | 3 – 1 |
| --- | --- | --- |

3.A.2.

| 3.A.3. | Klapid | 3 – 3 |
| --- | --- | --- |

3.A.3.

| 3.A.4. | Ülijuhtivad solenoid-elektromagnetid | 3 – 3 |
| --- | --- | --- |

3.A.4.

| 3.A.5. | Suure võimsusega alalisvooluallikad | 3 – 4 |
| --- | --- | --- |

3.A.5.

| 3.A.6. | Kõrgepingelised alalisvooluallikad | 3 – 4 |
| --- | --- | --- |

3.A.6.

| 3.A.7. | Rõhuandurid | 3 – 4 |
| --- | --- | --- |

3.A.7.

| 3.A.8. | Vaakumpumbad | 3 – 4 |
| --- | --- | --- |

3.A.8.

| 3.A.9. | Lõõtstihendiga tigukompressorid ja lõõtstihendiga hõrendus-tigupumbad | 3 – 5 |
| --- | --- | --- |

3.A.9.

| 3.B. | TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED |
| --- | --- |

3.B.

| 3.B.1. | Elektrolüüsivannid fluori tootmiseks | 3 – 5 |
| --- | --- | --- |

3.B.1.

| 3.B.2. | Rootorite tootmis- ja koostamisseadmed, rootorite joondamisseadmed ning lõõtsade vormimiseks mõeldud tornid ja stantsid | 3 – 5 |
| --- | --- | --- |

3.B.2.

| 3.B.3. | Tsentrifugaalsed mitmetasandilised balansseerpingid | 3 – 6 |
| --- | --- | --- |

3.B.3.

| 3.B.4. | Elementaarkiu poolimispingid ja nendega seotud seadmed | 3 – 6 |
| --- | --- | --- |

3.B.4.

| 3.B.5. | Elektromagnetilised isotoopseparaatorid | 3 – 7 |
| --- | --- | --- |

3.B.5.

| 3.B.6. | Massispektromeetrid | 3 – 7 |
| --- | --- | --- |

3.B.6.

| 3.C. | MATERJALID | 3 – 8 |
| --- | --- | --- |

3.C.

| 3.D. | TARKVARA |
| --- | --- |

3.D.

| 3.D.1. | „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud seadmete „kasutamiseks” | 3 – 8 |
| --- | --- | --- |

3.D.1.

| 3.D.2. | „Tarkvara” või krüpteerimisvõtmed/-koodid, mis on spetsiaalselt projekteeritud seadmete jõudlusparameetrite suurendamiseks või vabastamiseks | 3 – 8 |
| --- | --- | --- |

3.D.2.

| 3.D.3. | „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud seadmete jõudlusparameetrite suurendamiseks või vabastamiseks | 3 – 8 |
| --- | --- | --- |

3.D.3.

| 3.E. | TEHNOLOOGIA |
| --- | --- |

3.E.

| 3.E.1. | Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks” | 3 – 8 |
| --- | --- | --- |

3.E.1.

| 4. | RASKE VEE TOOTMISE TEHASE JAOKS ASJAKOHASED SEADMED
  (muud kui kontrollnimekirja kantud kaubad) |
| --- | --- |

4.

RASKE VEE TOOTMISE TEHASE JAOKS ASJAKOHASED SEADMED

(muud kui kontrollnimekirja kantud kaubad)

| 4.A. | SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID |
| --- | --- |

4.A.

| 4.A.1. | Spetsiaalsed topendid | 4 – 1 |
| --- | --- | --- |

4.A.1.

| 4.A.2. | Pumbad | 4 – 1 |
| --- | --- | --- |

4.A.2.

| 4.A.3. | Turboekspandrid või turboekspander-kompressorgarnituurid | 4 – 1 |
| --- | --- | --- |

4.A.3.

| 4.B. | TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED |
| --- | --- |

4.B.

| 4.B.1. | Vesi-vesiniksulfiid-vahetuskolonnid ja nende sisekontaktorid | 4 – 1 |
| --- | --- | --- |

4.B.1.

| 4.B.2. | Vesiniku krüodestillatsiooni kolonnid | 4 – 2 |
| --- | --- | --- |

4.B.2.

| 4.B.3. | [Ei ole enam kasutusel – alates 14. juunist 2013] | 4 – 2 |
| --- | --- | --- |

4.B.3.

| 4.C. | MATERJALID | 4 – 2 |
| --- | --- | --- |

4.C.

| 4.D. | TARKVARA | 4 – 2 |
| --- | --- | --- |

4.D.

| 4.E. | TEHNOLOOGIA | 4 – 2 |
| --- | --- | --- |

4.E.

| 4.E.1. | Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks” | 4 – 2 |
| --- | --- | --- |

4.E.1.

| 5. | TESTIMIS- JA MÕÕTMISSEADMED TUUMALÕHKESEADMETE ARENDAMISEKS |
| --- | --- |

5.

| 5.A. | SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID |
| --- | --- |

5.A.

| 5.A.1. | Fotokordistitorud | 5 – 1 |
| --- | --- | --- |

5.A.1.

| 5.B. | TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED |
| --- | --- |

5.B.

| 5.B.1. | Impulss röntgenikiirguse generaatorid või impulsselektronkiirendid | 5 – 1 |
| --- | --- | --- |

5.B.1.

| 5.B.2. | Suure lõppkiirusega relvasüsteemid | 5 – 1 |
| --- | --- | --- |

5.B.2.

| 5.B.3. | Kiirkaamerad ja -pildindusseadmed | 5 – 1 |
| --- | --- | --- |

5.B.3.

| 5.B.4. | [Ei ole enam kasutusel – alates 14. juunist 2013] | 5 – 2 |
| --- | --- | --- |

5.B.4.

| 5.B.5. | Eriseadmed hüdrodünaamiliste katsete jaoks | 5 – 2 |
| --- | --- | --- |

5.B.5.

| 5.B.6. | Kiired impulssgeneraatorid | 5 – 3 |
| --- | --- | --- |

5.B.6.

| 5.B.7. | Brisantlõhkeaine sulustusanumad | 5 – 3 |
| --- | --- | --- |

5.B.7.

| 5.C. | MATERJALID | 5 – 3 |
| --- | --- | --- |

5.C.

| 5.D. | TARKVARA | 5 – 3 |
| --- | --- | --- |

5.D.

| 5.E. | TEHNOLOOGIA | 5 – 3 |
| --- | --- | --- |

5.E.

| 6. | TUUMALÕHKESEADMETE KOMPONENDID |
| --- | --- |

6.

| 6.A. | SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID |
| --- | --- |

6.A.

| 6.A.1. | Detonaatorid ja mitmepunktilised initsieerimissüsteemid | 6 – 1 |
| --- | --- | --- |

6.A.1.

| 6.A.2. | Süütesüsteemid ja vastavad kõrgvoolu impulssgeneraatorid | 6 – 1 |
| --- | --- | --- |

6.A.2.

| 6.A.3. | Lülitusseadmed | 6 – 2 |
| --- | --- | --- |

6.A.3.

| 6.A.4. | Impulsslahenduskondensaatorid | 6 – 2 |
| --- | --- | --- |

6.A.4.

| 6.A.5. | Neutronite genereerimise süsteemid | 6 – 3 |
| --- | --- | --- |

6.A.5.

| 6.A.6. | Liistakujooned | 6 – 3 |
| --- | --- | --- |

6.A.6.

| 6.B. | TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED | 6 – 3 |
| --- | --- | --- |

6.B.

| 6.C. | MATERJALID |
| --- | --- |

6.C.

| 6.C.1. | Brisantlõhkeained või segud | 6 – 3 |
| --- | --- | --- |

6.C.1.

| 6.D. | TARKVARA | 6 – 4 |
| --- | --- | --- |

6.D.

| 6.E. | TEHNOLOOGIA | 6 – 4 |
| --- | --- | --- |

6.E.

1.   TÖÖSTUSSEADMED

1.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

1.A.1.   Kõrgtihedad (pliiklaasist vms) kiirgusvarjeaknad, millel on kõik järgmised omadused, ning spetsiaalselt selliste akende jaoks projekteeritud raamid:

| a. | „külm piirkond” on suurem kui 0,09 m2; |
| --- | --- |

a.

„külm piirkond” on suurem kui 0,09 m2;

| b. | tihedus üle 3 g/cm3
  ja |
| --- | --- |

b.

tihedus üle 3 g/cm3
  ja

| c. | paksus on 100 mm või rohkem. |
| --- | --- |

c.

paksus on 100 mm või rohkem.

| Tehniline märkus: | Punktis 1.A.1.a tähendab „külm piirkond” akna väljavaateala, mis on ettenähtud kasutuse korral avatud madalaimale kiirgustasemele. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

1.A.2.   Kiirgust taluvad televisioonikaamerad või nende jaoks ette nähtud objektiivid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või arvestatud taluma kiirguse kogudoosi üle 5 × 104 Gy (räni) ilma nende töövõimet halvendamata.

| Tehniline märkus: | Termin „Gy (räni)” tähistab ühes kilogrammis ekraneerimata räniproovis selle ioniseeriva kiirgusega kiiritamisel neeldunud energiahulka džaulides. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

1.A.3.   „Robotid”, nende „tööorganid” ja juhtimismoodulid:

| a. | „robotid” või „tööorganid”, millel on üks järgmistest omadustest:






  1. | need on spetsiaalselt projekteeritud vastavalt siseriiklikele ohutusnormidele, mida kohaldatakse brisantlõhkeainete käitlemisel (nt vastavad brisantlõhkeainetega töötamisel kohaldatavatele elektriohutuse eeskirjadele), või |
| --- | --- | --- |

a.

„robotid” või „tööorganid”, millel on üks järgmistest omadustest:

1.

need on spetsiaalselt projekteeritud vastavalt siseriiklikele ohutusnormidele, mida kohaldatakse brisantlõhkeainete käitlemisel (nt vastavad brisantlõhkeainetega töötamisel kohaldatavatele elektriohutuse eeskirjadele), või

| 2. | need on spetsiaalselt projekteeritud või arvestatud taluma kiirguse kogudoosi üle 5 × 104 Gy (räni) ilma nende töövõimet halvendamata; |
| --- | --- |

2.

need on spetsiaalselt projekteeritud või arvestatud taluma kiirguse kogudoosi üle 5 × 104 Gy (räni) ilma nende töövõimet halvendamata;

| Tehniline märkus: | Termin „Gy (räni)” tähistab ühes kilogrammis ekraneerimata räniproovis selle ioniseeriva kiirgusega kiiritamisel neeldunud energiahulka džaulides. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

| b. | juhtimismoodulid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.A.3.a nimetatud mis tahes „robotile” või roboti „tööorganile”. |
| --- | --- |

b.

juhtimismoodulid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.A.3.a nimetatud mis tahes „robotile” või roboti „tööorganile”.

| Märkus: | Punkt 1.A.3 ei hõlma „roboteid”, mis on spetsiaalselt projekteeritud muul kui tuumaotstarbel tööstuslikuks rakendamiseks, nagu näiteks autode pulverisaatorvärvimiskambrid. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 1.A.3 ei hõlma „roboteid”, mis on spetsiaalselt projekteeritud muul kui tuumaotstarbel tööstuslikuks rakendamiseks, nagu näiteks autode pulverisaatorvärvimiskambrid.

Tehnilised märkused:

| 1. | „Robotid”

  Punktis 1.A.3 tähendab „robot” manipulatsioonimehhanismi, mis võib olla nii pideval rajal kui ka punktist punkti kulgev, võib kasutada „andureid” ning millel on kõik järgmised omadused:







  a) | multifunktsionaalsus; |
| --- | --- | --- |

1.

Punktis 1.A.3 tähendab „robot” manipulatsioonimehhanismi, mis võib olla nii pideval rajal kui ka punktist punkti kulgev, võib kasutada „andureid” ning millel on kõik järgmised omadused:

a)

multifunktsionaalsus;

| b) | see on võimeline erinevate liikumiste kaudu kohale asetama või suunama materjali, osi, tööriistu või spetsiaalseid seadmeid kolmemõõtmelises ruumis; |
| --- | --- |

b)

see on võimeline erinevate liikumiste kaudu kohale asetama või suunama materjali, osi, tööriistu või spetsiaalseid seadmeid kolmemõõtmelises ruumis;

| c) | koosneb kolmest või enamast suletud või avatud ahelaga servoseadmest, mille hulka võivad kuuluda ka samm-mootorid, ja |
| --- | --- |

c)

koosneb kolmest või enamast suletud või avatud ahelaga servoseadmest, mille hulka võivad kuuluda ka samm-mootorid, ja

| d) | on „kasutaja-programmeeritav” kas kasutades „õpetamine/kordamine” meetodit või elektronarvuti abil, mis võib olla programmeeritav loogika kontroller, st ilma mehaanilise sekkumiseta. |
| --- | --- |

d)

on „kasutaja-programmeeritav” kas kasutades „õpetamine/kordamine” meetodit või elektronarvuti abil, mis võib olla programmeeritav loogika kontroller, st ilma mehaanilise sekkumiseta.

NB 1!

Eespool esitatud definitsioonis tähistab mõiste „andurid” füüsikaliste nähtuste detektoreid, mille väljund (pärast selle muundamist signaaliks, mida juhtimismoodul saab tõlgendada) suudab genereerida „programme” või muuta programmeeritud käske või „programmi” arvandmeid. See hõlmab „andureid”, millel on järgmised funktsioonid: raalnägemine, infrapunakujutise loomine, akustilise kujutise loomine, kompimismeel, inertne asukoha mõõtmine, optiline või akustiline kauguse mõõtmine või jõu või pöördemomendi mõõtmine.

NB 2!

Eespool esitatud definitsioonis tähistab mõiste „kasutaja-programmeeritav” omadust, mis lubab kasutajal sisestada, modifitseerida või asendada „programme” teisiti kui:

| a) | muutes füüsiliselt lülitusskeemi või ühendusi või |
| --- | --- |

a)

muutes füüsiliselt lülitusskeemi või ühendusi või

| b) | talitlusviiside sättimise, kaasa arvatud parameetrite sisestuse abil. |
| --- | --- |

b)

talitlusviiside sättimise, kaasa arvatud parameetrite sisestuse abil.

NB 3!

Eespool esitatud definitsioon ei hõlma järgmisi seadmeid:

| a) | manipulaatorid, mis on ainult käsi- või kaugjuhitavad; |
| --- | --- |

a)

manipulaatorid, mis on ainult käsi- või kaugjuhitavad;

| b) | fikseeritud järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt kindlaid programmeeritud liikumisi. „Programm” on mehaaniliselt piiratud asetatavate peatustega, nagu tapid või nukid. Liikumiste järjekord ja radade ning nurkade valik ei ole varieeritav ega muudetav ei mehaaniliselt, elektrooniliselt ega elektriliselt; |
| --- | --- |

b)

fikseeritud järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt kindlaid programmeeritud liikumisi. „Programm” on mehaaniliselt piiratud asetatavate peatustega, nagu tapid või nukid. Liikumiste järjekord ja radade ning nurkade valik ei ole varieeritav ega muudetav ei mehaaniliselt, elektrooniliselt ega elektriliselt;

| c) | mehaaniliselt juhitud muudetava järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning teostavad mehaaniliselt kindlaid programmeeritud liikumisi. „Programm” on mehaaniliselt piiratud fikseeritud, kuid reguleeritavate peatustega, nagu tapid või nukid. Liikumiste järjestus ning radade või nurkade valik on varieeritav etteantud „programmi” mallide siseselt. Ühe või mitme liikumistelje „programmi” mallide varieerimine või muutmine (st tappide muutmine või nukkide ümberasetamine) on teostatav vaid mehaaniliste operatsioonide abil; |
| --- | --- |

c)

mehaaniliselt juhitud muudetava järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning teostavad mehaaniliselt kindlaid programmeeritud liikumisi. „Programm” on mehaaniliselt piiratud fikseeritud, kuid reguleeritavate peatustega, nagu tapid või nukid. Liikumiste järjestus ning radade või nurkade valik on varieeritav etteantud „programmi” mallide siseselt. Ühe või mitme liikumistelje „programmi” mallide varieerimine või muutmine (st tappide muutmine või nukkide ümberasetamine) on teostatav vaid mehaaniliste operatsioonide abil;

| d) | muud kui servo-juhitud muutuva järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt kindlaid programmeeritud liikumisi. „Programm” on varieeritav, kuid järjestus toimub vaid mehaaniliselt kinnitatud elektrilistest kahendseadmetest või reguleeritavatest peatustest saadavate kahendsignaalide põhjal; |
| --- | --- |

d)

muud kui servo-juhitud muutuva järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt kindlaid programmeeritud liikumisi. „Programm” on varieeritav, kuid järjestus toimub vaid mehaaniliselt kinnitatud elektrilistest kahendseadmetest või reguleeritavatest peatustest saadavate kahendsignaalide põhjal;

| e) | virnastamisseadmed, mis on defineeritud kui Descartes'i koordinaatidega manipulatsiooniseadmed ning mis on vertikaalselt asetatud laokastide virna integraalseks osaks ning on projekteeritud kastide sisu kättesaamiseks või taastamiseks. |
| --- | --- |

e)

virnastamisseadmed, mis on defineeritud kui Descartes'i koordinaatidega manipulatsiooniseadmed ning mis on vertikaalselt asetatud laokastide virna integraalseks osaks ning on projekteeritud kastide sisu kättesaamiseks või taastamiseks.

| 2. | „Tööorganid”

  „Tööorganid” punkti 1.A.3 tähenduses – haaratsid, „aktiivsed tööriistühikud” ja kõik muud töövahendid, mis on kinnitatud „roboti” manipulaatori otsa kinnitusplaadile.



  NB!



  Eespool esitatud definitsioonis tähistab mõiste „aktiivne tööriistühik” seadet, mille abil rakendatakse töödeldavale detailile liigutavat jõudu, töötlemisenergiat või sondeeritakse seda. |
| --- | --- |

2.

„Tööorganid” punkti 1.A.3 tähenduses – haaratsid, „aktiivsed tööriistühikud” ja kõik muud töövahendid, mis on kinnitatud „roboti” manipulaatori otsa kinnitusplaadile.

NB!

Eespool esitatud definitsioonis tähistab mõiste „aktiivne tööriistühik” seadet, mille abil rakendatakse töödeldavale detailile liigutavat jõudu, töötlemisenergiat või sondeeritakse seda.

1.A.4.   Kaugjuhtimisega manipulaatorid, mis on kasutatavad kaugjuhitavaks tegutsemiseks radiokeemilistes eraldusprotsessides või kuumades kambrites ja millel on üks järgmistest omadustest:

| a. | võime läbida 0,6 m või paksemat kuuma kambri seina (läbi seina tegutsemine) või |
| --- | --- |

a.

võime läbida 0,6 m või paksemat kuuma kambri seina (läbi seina tegutsemine) või

| b. | võime ulatuda tegutsema üle kuuma kambri 0,6 m või paksema seina ülemise ääre (üle seina tegutsemine). |
| --- | --- |

b.

võime ulatuda tegutsema üle kuuma kambri 0,6 m või paksema seina ülemise ääre (üle seina tegutsemine).

| Tehniline märkus: | Kaugjuhitavad manipulaatorid võimaldavad üle kanda seda teenindava isiku liigutused kaugel asuvale tegutsevale käele ning lõppklambrile. Manipulaatorid võivad olla „ülem-alluv”-tüüpi või juhitavad juhtkangi või klaviatuuri abil. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

1.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

1.B.1.   Tõukamispingid, trugimispingid, mis võimaldavad tõukamisülesannete täitmist, ning südamikud:

| a. | tööpingid, millel on mõlemad järgmised omadused:






  1. | varustatud kolme või enama rullikuga (aktiiv- või juhikrullikud) ja |
| --- | --- | --- |

a.

tööpingid, millel on mõlemad järgmised omadused:

1.

varustatud kolme või enama rullikuga (aktiiv- või juhikrullikud) ja

| 2. | mis vastavalt tootja tehnilisele kirjeldusele võivad olla varustatud „arvjuhtimis”mooduli või arvutijuhtimisega; |
| --- | --- |

2.

mis vastavalt tootja tehnilisele kirjeldusele võivad olla varustatud „arvjuhtimis”mooduli või arvutijuhtimisega;

| b. | rootori koolutussüdamikud, mis on projekteeritud sisediameetriga 75–400 mm silindriliste rootorite valmistamiseks. |
| --- | --- |

b.

rootori koolutussüdamikud, mis on projekteeritud sisediameetriga 75–400 mm silindriliste rootorite valmistamiseks.

| Märkus: | Punkt 1.B.1.a hõlmab ka tööpinke, millel on ainult üks rull metalli deformeerimiseks ning kaks abirulli, mis toetavad südamikku, kuid ei osale otseselt deformeerimise protsessis. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 1.B.1.a hõlmab ka tööpinke, millel on ainult üks rull metalli deformeerimiseks ning kaks abirulli, mis toetavad südamikku, kuid ei osale otseselt deformeerimise protsessis.

1.B.2.   Tööpingid ja nende ükskõik millised kokkuseaded, mis on ette nähtud eemaldama või lõikama metalle, keraamikat või komposiitmaterjale, mida vastavalt tootjapoolsele tehnilisele spetsifikatsioonile saab komplekteerida elektronseadmetega üheaegseks „kontuurjuhtimiseks” kahe või enama telje suhtes:

| NB! | Lisateave „arvjuhtimis”moodulite kohta, mida juhitakse nendega seotud „tarkvaraga”: vt punkt 1.D.3. |
| --- | --- |

NB!

Lisateave „arvjuhtimis”moodulite kohta, mida juhitakse nendega seotud „tarkvaraga”: vt punkt 1.D.3.

| a. | treipingid, mille „positsioneerimistäpsus” koos kõigi olemasolevate kompensatsioonidega on vastavalt standardile ISO 230/2 (1988) parem (väiksem) kui 6 μm, mõõdetuna piki lineaartelge (üldine positsioneerimistäpsus), seoses masinatega, mille töötlusdiameeter on suurem kui 35 mm;







  Märkus: | Punkt 1.B.2.a ei hõlma tööpinke (Swissturn), millega töödeldakse üksnes varbmaterjali, kui varbade diameeter on 42 mm või väiksem, ja mille puhul kinnituspadruneid paigaldada ei ole võimalik. Masinatel võib olla puurimise ja/või freesimise funktsioon alla 42 mm diameetriga detailide töötlemiseks. |
| --- | --- | --- |

a.

treipingid, mille „positsioneerimistäpsus” koos kõigi olemasolevate kompensatsioonidega on vastavalt standardile ISO 230/2 (1988) parem (väiksem) kui 6 μm, mõõdetuna piki lineaartelge (üldine positsioneerimistäpsus), seoses masinatega, mille töötlusdiameeter on suurem kui 35 mm;

Märkus:

Punkt 1.B.2.a ei hõlma tööpinke (Swissturn), millega töödeldakse üksnes varbmaterjali, kui varbade diameeter on 42 mm või väiksem, ja mille puhul kinnituspadruneid paigaldada ei ole võimalik. Masinatel võib olla puurimise ja/või freesimise funktsioon alla 42 mm diameetriga detailide töötlemiseks.

| b. | freespingid, millel on mis tahes järgmised omadused:






  1. | „positsioneerimistäpsus” koos kõigi olemasolevate kompensatsioonidega on vastavalt standardile ISO 230/2 (1988) parem (väiksem) kui 6 μm, mõõdetuna piki lineaartelge (üldine positsioneerimistäpsus); |
| --- | --- | --- |

b.

freespingid, millel on mis tahes järgmised omadused:

1.

„positsioneerimistäpsus” koos kõigi olemasolevate kompensatsioonidega on vastavalt standardile ISO 230/2 (1988) parem (väiksem) kui 6 μm, mõõdetuna piki lineaartelge (üldine positsioneerimistäpsus);

| 2. | kaks või enam kontuurjuhitavat pöördtelge või |
| --- | --- |

2.

kaks või enam kontuurjuhitavat pöördtelge või

| 3. | viis või enam telge, mida saab üheaegselt koordineerida „kontuurjuhtimiseks”; |
| --- | --- |

3.

viis või enam telge, mida saab üheaegselt koordineerida „kontuurjuhtimiseks”;

| Märkus: | Punkt 1.B.2.b ei hõlma mõlema järgmise omadusega freespinke:






  1. | x-telje käigupikkus on suurem kui 2 m ja |
| --- | --- | --- |

Märkus:

Punkt 1.B.2.b ei hõlma mõlema järgmise omadusega freespinke:

1.

x-telje käigupikkus on suurem kui 2 m ja

| 2. | üldine „positsioneerimistäpsus” x-teljel on vastavalt standardile ISO 230/2 (1988) halvem (suurem) kui 30 μm. |
| --- | --- |

2.

üldine „positsioneerimistäpsus” x-teljel on vastavalt standardile ISO 230/2 (1988) halvem (suurem) kui 30 μm.

| c. | lihvimispingid, millel on mis tahes järgmised omadused:






  1. | „positsioneerimistäpsus” koos kõigi olemasolevate kompensatsioonidega on vastavalt standardile ISO 230/2 (1988) parem (väiksem) kui 4 μm, mõõdetuna piki lineaartelge (üldine positsioneerimistäpsus); |
| --- | --- | --- |

c.

lihvimispingid, millel on mis tahes järgmised omadused:

1.

„positsioneerimistäpsus” koos kõigi olemasolevate kompensatsioonidega on vastavalt standardile ISO 230/2 (1988) parem (väiksem) kui 4 μm, mõõdetuna piki lineaartelge (üldine positsioneerimistäpsus);

| 2. | kaks või enam kontuurjuhitavat pöördtelge või |
| --- | --- |

2.

kaks või enam kontuurjuhitavat pöördtelge või

| 3. | viis või enam telge, mida saab üheaegselt koordineerida „kontuurjuhtimiseks”; |
| --- | --- |

3.

viis või enam telge, mida saab üheaegselt koordineerida „kontuurjuhtimiseks”;

| Märkus: | Punkt 1.B.2.c ei hõlma järgmisi lihvimispinke:






  1. | silindriliste välis-, sise- ja välis-sisepindade lihvimispingid, millel on kõik järgmised omadused:






  a. | need on ette nähtud ainult selliste detailide töötlemiseks, mille maksimaalne välisläbimõõt või pikkus võib olla 150 mm, ja |
| --- | --- | --- | --- |

Märkus:

Punkt 1.B.2.c ei hõlma järgmisi lihvimispinke:

1.

silindriliste välis-, sise- ja välis-sisepindade lihvimispingid, millel on kõik järgmised omadused:

a.

need on ette nähtud ainult selliste detailide töötlemiseks, mille maksimaalne välisläbimõõt või pikkus võib olla 150 mm, ja

| b. | neil on vaid x-, z- ja c-telg; |
| --- | --- |

b.

neil on vaid x-, z- ja c-telg;

| 2. | koordinaatlihvimispingid, millel puuduvad z-telg või w-telg, mille positsioneerimistäpsus on väiksem (parem) kui 4 mikronit. Positsioneerimistäpsus vastab standardile ISO 230/2 (1988). |
| --- | --- |

2.

koordinaatlihvimispingid, millel puuduvad z-telg või w-telg, mille positsioneerimistäpsus on väiksem (parem) kui 4 mikronit. Positsioneerimistäpsus vastab standardile ISO 230/2 (1988).

| d. | juhtmeteta elektroerosioonpingid (EDM), millel on kaks või enam kontuurjuhitavat pöördtelge, mida saab üheaegselt koordineerida „kontuurjuhtimiseks”.

  Märkused:







  1. | Järgmiste menetluste alusel ISO 230/2 (1988) või samaväärse siseriikliku standardi kohaselt sooritatud mõõtmiste põhjal kindlaksmääratud „positsioneerimistäpsust” võib kasutada iga konkreetse tööpingimudeli puhul eraldi iga tööpingi katsetamise asemel, juhul kui riigi ametiasutused on selle ette näinud ja heaks kiitnud.
  Kindlaksmääratud „positsioneerimistäpsus” tuleb tuletada järgmiselt:






  a. | valida viis tööpinki hinnatavast mudelist; |
| --- | --- | --- | --- |

d.

juhtmeteta elektroerosioonpingid (EDM), millel on kaks või enam kontuurjuhitavat pöördtelge, mida saab üheaegselt koordineerida „kontuurjuhtimiseks”.

Märkused:

1.

Järgmiste menetluste alusel ISO 230/2 (1988) või samaväärse siseriikliku standardi kohaselt sooritatud mõõtmiste põhjal kindlaksmääratud „positsioneerimistäpsust” võib kasutada iga konkreetse tööpingimudeli puhul eraldi iga tööpingi katsetamise asemel, juhul kui riigi ametiasutused on selle ette näinud ja heaks kiitnud.

Kindlaksmääratud „positsioneerimistäpsus” tuleb tuletada järgmiselt:

a.

valida viis tööpinki hinnatavast mudelist;

| b. | mõõta lineaartelje täpsused vastavalt standardile ISO 230/2 (1988); |
| --- | --- |

b.

mõõta lineaartelje täpsused vastavalt standardile ISO 230/2 (1988);

| c. | määrata iga tööpingi iga telje täpsusväärtused (A). Täpsusväärtuse arvutamise meetodit on kirjeldatud standardis ISO 230/2 (1988); |
| --- | --- |

c.

määrata iga tööpingi iga telje täpsusväärtused (A). Täpsusväärtuse arvutamise meetodit on kirjeldatud standardis ISO 230/2 (1988);

| d. | määrata iga telje keskmine täpsusväärtus. Sellest keskmisest väärtusest saab uuritava mudeli iga telje kindlaksmääratud „positsioneerimistäpsus” (Âx, Ây ...); |
| --- | --- |

d.

määrata iga telje keskmine täpsusväärtus. Sellest keskmisest väärtusest saab uuritava mudeli iga telje kindlaksmääratud „positsioneerimistäpsus” (Âx, Ây ...);

| e. | kuna punkt 1.B.2 viitab igale lineaarsele teljele eraldi, siis on kindlaksmääratud „positsioneerimistäpsuse” väärtusi sama palju kui lineaarseid telgi; |
| --- | --- |

e.

kuna punkt 1.B.2 viitab igale lineaarsele teljele eraldi, siis on kindlaksmääratud „positsioneerimistäpsuse” väärtusi sama palju kui lineaarseid telgi;

| f. | kui mõni sellise tööpingi telg, mis ei ole hõlmatud punktidega 1.B.2.a, 1.B.2.b või 1.B.2.c, omab kindlaksmääratud „positsioneerimistäpsust”, mis on standardi ISO 230/2 (1988) kohaselt 6 μm või parem (väiksem) lihvimispinkidel ja 8 μm või parem (väiksem) frees- ja treipinkidel, tuleks ehitajalt nõuda täpsusastme kinnitamist kord kaheksateistkümne kuu jooksul. |
| --- | --- |

f.

kui mõni sellise tööpingi telg, mis ei ole hõlmatud punktidega 1.B.2.a, 1.B.2.b või 1.B.2.c, omab kindlaksmääratud „positsioneerimistäpsust”, mis on standardi ISO 230/2 (1988) kohaselt 6 μm või parem (väiksem) lihvimispinkidel ja 8 μm või parem (väiksem) frees- ja treipinkidel, tuleks ehitajalt nõuda täpsusastme kinnitamist kord kaheksateistkümne kuu jooksul.

| 2. | Punkt 1.B.2 ei hõlma eriotstarbelisi tööpinke, mida kasutatakse üksnes järgmiste detailide tootmiseks:






  a. | hammasrattad, |
| --- | --- | --- |

2.

Punkt 1.B.2 ei hõlma eriotstarbelisi tööpinke, mida kasutatakse üksnes järgmiste detailide tootmiseks:

a.

hammasrattad,

| b. | väntvõllid või nukkvõllid, |
| --- | --- |

b.

väntvõllid või nukkvõllid,

| c. | tööriistad või lõiketerad, |
| --- | --- |

c.

tööriistad või lõiketerad,

| d. | pressi tiguvõllid. |
| --- | --- |

d.

pressi tiguvõllid.

Tehnilised märkused:

| 1. | Telgede nimestik peab olema vastavuses rahvusvahelise standardiga ISO 841 „Numerical Control Machines – Axis and Motion Nomenclature” (numbrilised juhtimismasinad – telje ja liikumise nimestik). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teiseseid paralleelseid kontuurtelgesid (nt horisontaalsete karussellsisetreipinkide w-telg või teisene pöördtelg, mille keskjoon on paralleelne esmase pöördteljega) ei arvestata kontuurtelgede koguarvu hulka. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pöördteljed ei pea tingimata pöörlema üle 360°. Pöördtelge võib pöörlema panna lineaarseade, nt tigu- või hammaslattajam. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Punkti 1.B.2 tähenduses on nende telgede arv, mida võib samaaegselt koordineerida „kontuurjuhtimiseks”, telgede arv, piki mida või mille ümber toimub mis tahes töödeldava detaili ja tööriista samaaegne ja omavahel seotud liikumine. Sinna hulka ei loeta lisatelgi, piki mida või mille ümber toimub muu suhteline liikumine seadmes, näiteks






  a. | lihvimisketaste rihtimissüsteemi lihvmasinaid; |
| --- | --- | --- |

4.

a.

lihvimisketaste rihtimissüsteemi lihvmasinaid;

| b. | paralleelseid pöördtelgesid, mis on projekteeritud eraldi asuvate töödeldavate detailide paigaldamiseks; |
| --- | --- |

b.

paralleelseid pöördtelgesid, mis on projekteeritud eraldi asuvate töödeldavate detailide paigaldamiseks;

| c. | kolineaarseid pöörlevaid abitelgesid, mis on projekteeritud sama töödeldava detaili käsitsemiseks, hoides seda kinni erinevatest punktidest. |
| --- | --- |

c.

kolineaarseid pöörlevaid abitelgesid, mis on projekteeritud sama töödeldava detaili käsitsemiseks, hoides seda kinni erinevatest punktidest.

| 5. | Tööpinke, millel on vähemalt kaks kolmest võimalusest – treimise, freesimise või lihvimise võimalus (nt treipink, millel on ka freesimise võimalus), tuleb hinnata kõigi kohaldatavate punktide 1.B.2.a, 1.B.2.b ja 1.B.2.c järgi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Punktid 1.B.2.b.3 ja 1.B.2.c.3 hõlmavad paralleelsel lineaarsel kinemaatilisel konstruktsioonil põhinevaid masinaid (nt kuusjalgrobotid), millel on viis või enam telge, millest ükski ei ole pöördtelg. |
| --- | --- |

6.

1.B.3.   Mõõtekontrolliseadmed, -riistad või -süsteemid:

| a. | arvutiga juhitavad või arvjuhitavad koordinaatmõõtemasinad (CMM), millel on üks järgmistest omadustest:






  1. | ainult kaks telge ja suurim lubatav pikkuse mõõteviga ükskõik millisel teljel ehk ühemõõtmeline mõõteviga, määratud iga E0x MPE, E0y MPE või E0z MPE kombinatsiooniga, on võrdne või väiksem (parem) kui (1,25 + L/1 000) μm, kus L on mõõdetud pikkus millimeetrites masina talitluspiirkonna suvalises punktis (st telje pikkuse ulatuses) vastavalt standardile ISO 10360-2 (2009), või |
| --- | --- | --- |

a.

arvutiga juhitavad või arvjuhitavad koordinaatmõõtemasinad (CMM), millel on üks järgmistest omadustest:

1.

ainult kaks telge ja suurim lubatav pikkuse mõõteviga ükskõik millisel teljel ehk ühemõõtmeline mõõteviga, määratud iga E0x MPE, E0y MPE või E0z MPE kombinatsiooniga, on võrdne või väiksem (parem) kui (1,25 + L/1 000) μm, kus L on mõõdetud pikkus millimeetrites masina talitluspiirkonna suvalises punktis (st telje pikkuse ulatuses) vastavalt standardile ISO 10360-2 (2009), või

| 2. | kolm või enam telge ja kolmemõõtmeline (ruumiline) suurim lubatav pikkuse mõõteviga (E0, MPE ) on võrdne või väiksem (parem) kui (1,7 + L/800) μm, kus L on mõõdetud pikkus millimeetrites masina talitluspiirkonna suvalises punktis (st telje pikkuse ulatuses) vastavalt standardile ISO 10360-2 (2009);








  Tehniline märkus: | Tootja määratud CMMi kõige täpsema konfiguratsiooni E0, MPE vastavalt standardile ISO 10360-2(2009) (nt järgnevatest parim: proov, stiilipikkus, liikumisparameetrid, keskkond) ning koos kõigi olemasolevate kompensatsioonidega on võrreldav 1,7 + L/800 μm künnisega. |
| --- | --- | --- |

2.

kolm või enam telge ja kolmemõõtmeline (ruumiline) suurim lubatav pikkuse mõõteviga (E0, MPE ) on võrdne või väiksem (parem) kui (1,7 + L/800) μm, kus L on mõõdetud pikkus millimeetrites masina talitluspiirkonna suvalises punktis (st telje pikkuse ulatuses) vastavalt standardile ISO 10360-2 (2009);

Tehniline märkus:

| b. | lineaarse nihke mõõtevahendid:






  1. | mittekontakt-tüüpi mõõtesüsteemid, mille „eraldusvõime” on kuni 0,2 mm mõõtepiirkonnas 0,2 μm või parem (väiksem); |
| --- | --- | --- |

b.

lineaarse nihke mõõtevahendid:

1.

mittekontakt-tüüpi mõõtesüsteemid, mille „eraldusvõime” on kuni 0,2 mm mõõtepiirkonnas 0,2 μm või parem (väiksem);

| 2. | lineaarsete muutuvate diferentsiaaltransformaatorite (LVDT) süsteemid, millel on mõlemad järgmised omadused:






  a. | 1. | „lineaarsus” võrdne või väiksem (parem) kui 0,1 % mõõdetuna täieliku talitluspiirkonna ulatuses LVDTdel, mille talitluspiirkond on kuni 5 mm, või |
| --- | --- | --- | --- |

2.

lineaarsete muutuvate diferentsiaaltransformaatorite (LVDT) süsteemid, millel on mõlemad järgmised omadused:

a.

1.

„lineaarsus” võrdne või väiksem (parem) kui 0,1 % mõõdetuna täieliku talitluspiirkonna ulatuses LVDTdel, mille talitluspiirkond on kuni 5 mm, või

| 2. | „lineaarsus” võrdne või väiksem (parem) kui 0,1 % mõõdetuna piirkonnas 0 kuni 5 mm LVDTdel, mille talitluspiirkond on üle 5 mm, ja |
| --- | --- |

2.

„lineaarsus” võrdne või väiksem (parem) kui 0,1 % mõõdetuna piirkonnas 0 kuni 5 mm LVDTdel, mille talitluspiirkond on üle 5 mm, ja

| b. | triiv on parem (väiksem) kui 0,1 % päevas või sellega võrdne kontrollruumi standardtemperatuuri kõikumisel ± 1 K; |
| --- | --- |

b.

triiv on parem (väiksem) kui 0,1 % päevas või sellega võrdne kontrollruumi standardtemperatuuri kõikumisel ± 1 K;

| 3. | mõõtesüsteemid, millel on mõlemad järgmised omadused:






  a. | sisaldavad laserit ja |
| --- | --- | --- |

3.

mõõtesüsteemid, millel on mõlemad järgmised omadused:

a.

sisaldavad laserit ja

| b. | säilitavad vähemalt 12 tunni jooksul standardtemperatuuri kõikumisel 1 K ja standardrõhul järgmised omadused:






  1. | „eraldusvõime” mõõteskaala täisulatuses 0,1 μm või parem ja |
| --- | --- | --- |

b.

säilitavad vähemalt 12 tunni jooksul standardtemperatuuri kõikumisel 1 K ja standardrõhul järgmised omadused:

1.

„eraldusvõime” mõõteskaala täisulatuses 0,1 μm või parem ja

| 2. | „mõõtehälve” on (0,2 + L/2 000) μm (L on mõõdetud pikkus millimeetrites) või sellest parem (väiksem); |
| --- | --- |

2.

„mõõtehälve” on (0,2 + L/2 000) μm (L on mõõdetud pikkus millimeetrites) või sellest parem (väiksem);

| Märkus: | Punkt 1.B.3.b.3 ei hõlma interferomeetrilisi mõõtesüsteeme, millel puudub avatud või suletud tagasisideahel, ja mis sisaldavad laserit tööpingi, mõõtekontrollimehhanismide või sarnaste seadmete nihkuri liikumise vigade mõõtmiseks. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 1.B.3.b.3 ei hõlma interferomeetrilisi mõõtesüsteeme, millel puudub avatud või suletud tagasisideahel, ja mis sisaldavad laserit tööpingi, mõõtekontrollimehhanismide või sarnaste seadmete nihkuri liikumise vigade mõõtmiseks.

| Tehniline märkus: | Punktis 1.B.3.b tähendab „lineaarnihe” mõõtepea ja mõõdetava objekti vahelise kauguse muutust. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

| c. | nurknihke mõõtevahendid, mille „pöördenurga hälve” on 0,00025° või parem (väiksem);







  Märkus: | Punkt 1.B.3.c ei hõlma optilisi seadmeid, nagu autokollimaatorid, mis kasutavad kollimeeritud valgust (nt laservalgust) peegli nurknihke määramiseks. |
| --- | --- | --- |

c.

nurknihke mõõtevahendid, mille „pöördenurga hälve” on 0,00025° või parem (väiksem);

Märkus:

Punkt 1.B.3.c ei hõlma optilisi seadmeid, nagu autokollimaatorid, mis kasutavad kollimeeritud valgust (nt laservalgust) peegli nurknihke määramiseks.

| d. | süsteemid poolkoorikute lineaar- ja nurksiirde üheaegseks kontrolliks, millel on mõlemad järgmised omadused:






  1. | „mõõtehälve” (mõõdetuna piki mis tahes lineaartelge) on 5 mm kohta 3,5 μm või parem (väiksem) ja |
| --- | --- | --- |

d.

süsteemid poolkoorikute lineaar- ja nurksiirde üheaegseks kontrolliks, millel on mõlemad järgmised omadused:

1.

„mõõtehälve” (mõõdetuna piki mis tahes lineaartelge) on 5 mm kohta 3,5 μm või parem (väiksem) ja

| 2. | „pöördenurga hälve” on 0,02° või väiksem. |
| --- | --- |

2.

„pöördenurga hälve” on 0,02° või väiksem.

Märkused:

| 1. | Punkt 1.B.3 hõlmab tööpinke, mida võib kasutada mõõtemehhanismidena, kui nad vastavad mõõtemehhanismide funktsioonidele kindlaksmääratud kriteeriumidele või ületavad neid. |
| --- | --- |

1.

Punkt 1.B.3 hõlmab tööpinke, mida võib kasutada mõõtemehhanismidena, kui nad vastavad mõõtemehhanismide funktsioonidele kindlaksmääratud kriteeriumidele või ületavad neid.

| 2. | Punktis 1.B.3 kirjeldatud seadmed kuuluvad kontrolli alla, kui nad ületavad kontroll-läve kus tahes oma toimimispiirkonnas. |
| --- | --- |

2.

Punktis 1.B.3 kirjeldatud seadmed kuuluvad kontrolli alla, kui nad ületavad kontroll-läve kus tahes oma toimimispiirkonnas.

| Tehniline märkus: | Kõik käesolevas punktis esitatud mõõteväärtuste parameetrid on antud pluss/miinus kõikumistena, st nad ei esinda kogu ribalaiust. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

1.B.4.   Kontrollitava keskkonnaga (vaakum või väärisgaas) induktsioonahjud ning nimetatud ahjude juurde kuuluvad toiteallikad:

| a. | ahjud, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | võimelised töötama temperatuuril üle 1 123 K (850 °C); |
| --- | --- | --- |

a.

ahjud, millel on kõik järgmised omadused:

1.

võimelised töötama temperatuuril üle 1 123 K (850 °C);

| 2. | induktsioonimähiste läbimõõt on 600 mm või väiksem ja |
| --- | --- |

2.

induktsioonimähiste läbimõõt on 600 mm või väiksem ja

| 3. | projekteeritud sisendvõimsus on 5 kW või suurem; |
| --- | --- |

3.

projekteeritud sisendvõimsus on 5 kW või suurem;

| Märkus: | Punkt 1.B.4.a ei hõlma pooljuhtkristallide tootmiseks projekteeritud ahjusid. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 1.B.4.a ei hõlma pooljuhtkristallide tootmiseks projekteeritud ahjusid.

| b. | toiteallikad väljundvõimsusega 5 kW või rohkem, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.B.4.a nimetatud ahjude jaoks. |
| --- | --- |

b.

toiteallikad väljundvõimsusega 5 kW või rohkem, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.B.4.a nimetatud ahjude jaoks.

1.B.5.   „Isostaatpressid” ja nendega seotud seadmed:

| a. | „isostaatpressid”, millel on mõlemad järgmised omadused:






  1. | võimelised saavutama 69 MPa või suuremat maksimaalset töörõhku ja |
| --- | --- | --- |

a.

„isostaatpressid”, millel on mõlemad järgmised omadused:

1.

võimelised saavutama 69 MPa või suuremat maksimaalset töörõhku ja

| 2. | rõhukambri siseläbimõõt on üle 152 mm; |
| --- | --- |

2.

rõhukambri siseläbimõõt on üle 152 mm;

| b. | stantsid, valuvormid ning juhtimisseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.B.5.a nimetatud „isostaatpresside” jaoks. |
| --- | --- |

b.

stantsid, valuvormid ning juhtimisseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.B.5.a nimetatud „isostaatpresside” jaoks.

Tehnilised märkused:

| 1. | Punktis 1.B.5 tähendab „isostaatpressid” seadmeid, mis on võimelised survestama suletud ruumi erinevate keskkondade abil (gaas, vedelik, tahked osakesed) nii, et selles asuvale töödeldavale detailile või ainele mõjub kõikidest suundadest võrdne rõhk. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Punktis 1.B.5 tähendab kambri sisemõõde kambri selle osa mõõte, milles saavutatakse samaaegselt nii töötemperatuur kui ka töörõhk, ning siia ei arvestata kinnitusrakiseid. See mõõde on väiksem kas rõhukambri sisediameetrist või isoleeritud ahju sisediameetrist, sõltuvalt sellest, kumb kahest eespool nimetatud kambrist asub teise sees. |
| --- | --- |

2.

1.B.6.   Vibratsioonikatsetuste süsteemid, seadmed ja komponendid:

| a. | elektrodünaamilise vibratsiooni katsetuste süsteemid, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | neis kasutatakse tagasisidet või suletud ahela tehnikat ja need sisaldavad digitaalkontrollerit; |
| --- | --- | --- |

a.

elektrodünaamilise vibratsiooni katsetuste süsteemid, millel on kõik järgmised omadused:

1.

neis kasutatakse tagasisidet või suletud ahela tehnikat ja need sisaldavad digitaalkontrollerit;

| 2. | need on võimelised väristama kiirendusega 10 g (ruutkeskmine väärtus) või rohkem sagedusvahemikus 20 Hz – 2 000 Hz ja |
| --- | --- |

2.

need on võimelised väristama kiirendusega 10 g (ruutkeskmine väärtus) või rohkem sagedusvahemikus 20 Hz – 2 000 Hz ja

| 3. | need on võimelised tekitama jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”; |
| --- | --- |

3.

need on võimelised tekitama jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”;

| b. | digitaalkontrollerid, mis on varustatud spetsiaalse vibratsioonikatsetuste „tarkvaraga”, mille reaalajaline ribalaius on üle 5 kHz ja mis on projekteeritud punktis 1.B.6.a nimetatud süsteemi jaoks; |
| --- | --- |

b.

digitaalkontrollerid, mis on varustatud spetsiaalse vibratsioonikatsetuste „tarkvaraga”, mille reaalajaline ribalaius on üle 5 kHz ja mis on projekteeritud punktis 1.B.6.a nimetatud süsteemi jaoks;

| c. | väristajad (raputusmoodulid), võimenditega või ilma, mis võimaldavad tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”, ning mida saab kasutada punktis 1.B.6.a nimetatud süsteemides; |
| --- | --- |

c.

väristajad (raputusmoodulid), võimenditega või ilma, mis võimaldavad tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”, ning mida saab kasutada punktis 1.B.6.a nimetatud süsteemides;

| d. | katsekehade toetustarindid ja elektroonikamoodulid, mis on projekteeritud paljude raputusmoodulite kombineerimiseks süsteemi, mis võimaldab saavutada efektiivset kombineeritud jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”, ning mida saab kasutada punktis 1.B.6.a nimetatud süsteemides. |
| --- | --- |

d.

katsekehade toetustarindid ja elektroonikamoodulid, mis on projekteeritud paljude raputusmoodulite kombineerimiseks süsteemi, mis võimaldab saavutada efektiivset kombineeritud jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”, ning mida saab kasutada punktis 1.B.6.a nimetatud süsteemides.

| Tehniline märkus: | Punktis 1.B.6 tähendab „tühi aluslaud” tasast lauda või pinda, millel puuduvad kinnitusrakised ja abidetailid. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

1.B.7.   Vaakum- või muu kontrollitava atmosfääriga metallurgilise sulatamise ja valuahjud ja nendega seotud seadmed:

| a. | kaarleekümbersulatus- ja valuahjud, millel on mõlemad järgmised omadused:






  1. | kasutatavate elektroodide ruumala on 1 000 – 20 000 cm3
  ja |
| --- | --- | --- |

a.

kaarleekümbersulatus- ja valuahjud, millel on mõlemad järgmised omadused:

1.

kasutatavate elektroodide ruumala on 1 000 – 20 000 cm3
  ja

| 2. | võimelised töötama sulamistemperatuuridega üle 1 973 K (1 700 °C); |
| --- | --- |

2.

võimelised töötama sulamistemperatuuridega üle 1 973 K (1 700 °C);

| b. | elektronkiirsulatusahjud ja plasmapihustus- ning sulatusahjud, millel on mõlemad järgmised omadused:






  1. | võimsus 50 kW või suurem ja |
| --- | --- | --- |

b.

elektronkiirsulatusahjud ja plasmapihustus- ning sulatusahjud, millel on mõlemad järgmised omadused:

1.

võimsus 50 kW või suurem ja

| 2. | võimelised töötama sulamistemperatuuridega üle 1 473 K (1 200 °C); |
| --- | --- |

2.

võimelised töötama sulamistemperatuuridega üle 1 473 K (1 200 °C);

| c. | arvutijuhtimis- ja valvesüsteemid, mis on konfigureeritud spetsiaalselt punktis 1.B.7.a või 1.B.7.b nimetatud ahjude jaoks. |
| --- | --- |

c.

arvutijuhtimis- ja valvesüsteemid, mis on konfigureeritud spetsiaalselt punktis 1.B.7.a või 1.B.7.b nimetatud ahjude jaoks.

1.C.   MATERJALID

Puuduvad.

1.D.   TARKVARA

1.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktides 1.A.3, 1.B.1, 1.B.3, 1.B.5, 1.B.6.a, 1.B.6.b, 1.B.6.d või 1.B.7 nimetatud seadmete „kasutamiseks”.

| Märkus: | Punktis 1.B.3.d nimetatud süsteemide jaoks spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud „tarkvara” hõlmab seinapaksuse ja -kontuuri samaaegse mõõtmise „tarkvara”. |
| --- | --- |

Märkus:

Punktis 1.B.3.d nimetatud süsteemide jaoks spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud „tarkvara” hõlmab seinapaksuse ja -kontuuri samaaegse mõõtmise „tarkvara”.

1.D.2.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 1.B.2 nimetatud seadmete „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

| Märkus: | Punkt 1.D.2 ei hõlma töötlemise programmide „tarkvara”, mis loob „arvjuhtimise” käskluskoode, kuid ei võimalda seadmete otsest kasutamist erinevate osade töötlemiseks. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 1.D.2 ei hõlma töötlemise programmide „tarkvara”, mis loob „arvjuhtimise” käskluskoode, kuid ei võimalda seadmete otsest kasutamist erinevate osade töötlemiseks.

1.D.3.   „Tarkvara” mis tahes elektrooniliste seadmete kombinatsiooni või süsteemi jaoks, mis võimaldab sellisel seadmel (sellistel seadmetel) toimida tööpinkide „arvjuhitava(te)” mooduli(te)na, mis on võimeline (võimelised) juhtima viit või enamat interpoleerivat telge, mida saab üheaegselt koordineerida „kontuurjuhtimiseks”.

Märkused:

| 1. | „Tarkvara” juhitakse kas eraldi ekspordituna või pidevalt salvestatuna „arvjuhitavas” moodulis või mis tahes elektroonilises seadmes või süsteemis. |
| --- | --- |

1.

„Tarkvara” juhitakse kas eraldi ekspordituna või pidevalt salvestatuna „arvjuhitavas” moodulis või mis tahes elektroonilises seadmes või süsteemis.

| 2. | Punkt 1.D.3 ei hõlma juhtimis„tarkvara”, mille juhtimismooduli või tööpingi tootjad on spetsiaalselt projekteerinud või kohandanud punktis 1.B.2 nimetamata tööpingi käitamiseks. |
| --- | --- |

2.

Punkt 1.D.3 ei hõlma juhtimis„tarkvara”, mille juhtimismooduli või tööpingi tootjad on spetsiaalselt projekteerinud või kohandanud punktis 1.B.2 nimetamata tööpingi käitamiseks.

1.E.   TEHNOLOOGIA

1.E.1.   Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 1.A – 1.D. nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

2.   MATERJALID

2.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

2.A.1.   Tiiglid, mis on valmistatud vedelatele aktiniidmetallidele vastupidavatest materjalidest:

| a. | tiiglid, millel on mõlemad järgmised omadused:






  1. | mahutavus 150 cm3 (150 ml) – 8 000 cm3 (8 l (liitrit)) ja |
| --- | --- | --- |

a.

tiiglid, millel on mõlemad järgmised omadused:

1.

mahutavus 150 cm3 (150 ml) – 8 000 cm3 (8 l (liitrit)) ja

| 2. | mis on valmistatud järgmistest materjalidest või nende kombinatsioonist või on kaetud järgmiste materjalide või nende kombinatsiooniga, mille lisandite koguhulk on kuni 2 massiprotsenti:






  a. | kaltsiumfluoriid (CaF2); |
| --- | --- | --- |

2.

mis on valmistatud järgmistest materjalidest või nende kombinatsioonist või on kaetud järgmiste materjalide või nende kombinatsiooniga, mille lisandite koguhulk on kuni 2 massiprotsenti:

a.

kaltsiumfluoriid (CaF2);

| b. | kaltsiumtsirkonaat (metatsirkonaat) (CaZrO3); |
| --- | --- |

b.

kaltsiumtsirkonaat (metatsirkonaat) (CaZrO3);

| c. | tseeriumsulfiid (Ce2S3); |
| --- | --- |

c.

tseeriumsulfiid (Ce2S3);

| d. | erbiumoksiid (Er2O3); |
| --- | --- |

d.

erbiumoksiid (Er2O3);

| e. | hafniumoksiid (HfO2); |
| --- | --- |

e.

hafniumoksiid (HfO2);

| f. | magneesiumoksiid (MgO); |
| --- | --- |

f.

magneesiumoksiid (MgO);

| g. | nitriiditud nioobiumi-titaani-volframisulam, mis sisaldab ligikaudu 50 % Nb, 30 % Ti ja 20 % W; |
| --- | --- |

g.

nitriiditud nioobiumi-titaani-volframisulam, mis sisaldab ligikaudu 50 % Nb, 30 % Ti ja 20 % W;

| h. | ütriumoksiid (Y2O3) või |
| --- | --- |

h.

ütriumoksiid (Y2O3) või

| i. | tsirkooniumoksiid (ZrO2); |
| --- | --- |

i.

tsirkooniumoksiid (ZrO2);

| b. | tiiglid, millel on mõlemad järgmised omadused:






  1. | mahutavus 50 cm3 (50 ml) – 2 000 cm3 (2 liitrit) ja |
| --- | --- | --- |

b.

tiiglid, millel on mõlemad järgmised omadused:

1.

mahutavus 50 cm3 (50 ml) – 2 000 cm3 (2 liitrit) ja

| 2. | valmistatud tantaalist või kaetud tantaaliga, mille puhtusaste on 99,9 massiprotsenti või rohkem; |
| --- | --- |

2.

valmistatud tantaalist või kaetud tantaaliga, mille puhtusaste on 99,9 massiprotsenti või rohkem;

| c. | tiiglid, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | mahutavus 50 cm3 (50 ml) – 2 000 cm3 (2 liitrit); |
| --- | --- | --- |

c.

tiiglid, millel on kõik järgmised omadused:

1.

mahutavus 50 cm3 (50 ml) – 2 000 cm3 (2 liitrit);

| 2. | valmistatud tantaalist või kaetud tantaaliga, mille puhtusaste on 98 massiprotsenti või rohkem, ning |
| --- | --- |

2.

valmistatud tantaalist või kaetud tantaaliga, mille puhtusaste on 98 massiprotsenti või rohkem, ning

| 3. | kaetud tantaalkarbiidi, -nitriidi või -boriidiga või nende kombinatsiooniga. |
| --- | --- |

3.

kaetud tantaalkarbiidi, -nitriidi või -boriidiga või nende kombinatsiooniga.

2.A.2.   Platineeritud katalüsaatorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vesiniku isotoopidevahetusreaktsiooni aktiveerimiseks vesiniku ja vee vahel, triitiumi eraldamiseks raskest veest või raske vee tootmiseks.

2.A.3.   Komposiitstruktuurid torudena, millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | sisediameeter 75–400 mm ja |
| --- | --- |

a.

sisediameeter 75–400 mm ja

| b. | valmistatud punktis 2.C.7.a nimetatud „kiud- või niitmaterjalist” või punktis 2.C.7.c nimetatud süsinikprepregmaterjalist. |
| --- | --- |

b.

valmistatud punktis 2.C.7.a nimetatud „kiud- või niitmaterjalist” või punktis 2.C.7.c nimetatud süsinikprepregmaterjalist.

2.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

2.B.1.   Triitiumi tootmisrajatised või -tehased ning seadmed nende jaoks:

| a. | tootmisrajatised või -tehased triitiumi tootmiseks, taastamiseks, ekstraheerimiseks, kontsentreerimiseks või käitlemiseks; |
| --- | --- |

a.

tootmisrajatised või -tehased triitiumi tootmiseks, taastamiseks, ekstraheerimiseks, kontsentreerimiseks või käitlemiseks;

| b. | seadmed triitiumi tootmisrajatiste või -tehaste jaoks:






  1. | vesinik- või heeliumijahutusmoodulid jahutusvõimega 23 K (– 250 °C) või sellest madalamale ning soojusärastamisvõimega 150 W või rohkem; |
| --- | --- | --- |

b.

seadmed triitiumi tootmisrajatiste või -tehaste jaoks:

1.

vesinik- või heeliumijahutusmoodulid jahutusvõimega 23 K (– 250 °C) või sellest madalamale ning soojusärastamisvõimega 150 W või rohkem;

| 2. | vesiniku isotoopide kogumis- ja puhastussüsteemid, mis koguvad ja puhastavad metallhüdriidide keskkonnas. |
| --- | --- |

2.

vesiniku isotoopide kogumis- ja puhastussüsteemid, mis koguvad ja puhastavad metallhüdriidide keskkonnas.

2.B.2.   Liitiumi isotoopide eraldamise rajatised või tehased ning süsteemid ja seadmed nende jaoks:

| NB! | Teatavad liitiumi isotoopide eraldamise seadmed ja komponendid plasmaeraldusprotsessi jaoks on otse kasutatavad ka uraani isotoopide eraldamiseks ning need on hõlmatud dokumendi INFCIRC/254 1. osaga (muudetud). |
| --- | --- |

NB!

Teatavad liitiumi isotoopide eraldamise seadmed ja komponendid plasmaeraldusprotsessi jaoks on otse kasutatavad ka uraani isotoopide eraldamiseks ning need on hõlmatud dokumendi INFCIRC/254 1. osaga (muudetud).

| a. | rajatised või tehased liitiumi isotoopide eraldamiseks; |
| --- | --- |

a.

rajatised või tehased liitiumi isotoopide eraldamiseks;

| b. | liitiumi-elavhõbeda amalgaamprotsessil põhinevad liitiumi isotoopide eraldusseadmed:






  1. | täidetud vedelik-vedelik-vahetuskolonnid, mis on spetsiaalselt projekteeritud liitiumamalgaamidele; |
| --- | --- | --- |

b.

liitiumi-elavhõbeda amalgaamprotsessil põhinevad liitiumi isotoopide eraldusseadmed:

1.

täidetud vedelik-vedelik-vahetuskolonnid, mis on spetsiaalselt projekteeritud liitiumamalgaamidele;

| 2. | elavhõbeda või liitiumamalgaami pumbad; |
| --- | --- |

2.

elavhõbeda või liitiumamalgaami pumbad;

| 3. | liitiumamalgaami elektrolüüsikambrid; |
| --- | --- |

3.

liitiumamalgaami elektrolüüsikambrid;

| 4. | aurustid kontsentreeritud liitiumhüdroksiidilahuste jaoks; |
| --- | --- |

4.

aurustid kontsentreeritud liitiumhüdroksiidilahuste jaoks;

| c. | ioonivahetussüsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud liitiumi isotoopide eraldamiseks, ning nende jaoks spetsiaalselt projekteeritud komponendid; |
| --- | --- |

c.

ioonivahetussüsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud liitiumi isotoopide eraldamiseks, ning nende jaoks spetsiaalselt projekteeritud komponendid;

| d. | keemilise vahetuse süsteemid (kus kasutatakse eetreid, krüptande või lariaat-eetreid), mis on spetsiaalselt projekteeritud liitiumi isotoopide eraldamiseks, ning nende jaoks spetsiaalselt projekteeritud komponendid. |
| --- | --- |

d.

keemilise vahetuse süsteemid (kus kasutatakse eetreid, krüptande või lariaat-eetreid), mis on spetsiaalselt projekteeritud liitiumi isotoopide eraldamiseks, ning nende jaoks spetsiaalselt projekteeritud komponendid.

2.C.   MATERJALID

2.C.1.   Alumiiniumisulamid, millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | on võimelised tagama tõmbetugevuse 460 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C) ja |
| --- | --- |

a.

on võimelised tagama tõmbetugevuse 460 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C) ja

| b. | torud või silindrikujulised täismaterjalid (sh sepised), mille välisläbimõõt on üle 75 mm. |
| --- | --- |

b.

torud või silindrikujulised täismaterjalid (sh sepised), mille välisläbimõõt on üle 75 mm.

| Tehniline märkus: | Punktis 2.C.1 tähistab „on võimelised tagama” alumiiniumsulameid enne ja pärast termotöötlust. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

2.C.2.   Berüllium metallina ja sulamitena, mis sisaldavad üle 50 massiprotsendi berülliumi, berülliumiühendid, tooted nendest ning nende heited või jäätmed.

| Märkus: | Punkt 2.C.2 ei hõlma järgmist:






  a. | metallaknad röntgeniseadmetele või puuraukude sondidele; |
| --- | --- | --- |

Märkus:

Punkt 2.C.2 ei hõlma järgmist:

a.

metallaknad röntgeniseadmetele või puuraukude sondidele;

| b. | oksiid kas valmistoodete või pooltoodete kujul, mis on spetsiaalselt ette nähtud elektroonikakomponentideks või elektronlülituste põhimikeks; |
| --- | --- |

b.

oksiid kas valmistoodete või pooltoodete kujul, mis on spetsiaalselt ette nähtud elektroonikakomponentideks või elektronlülituste põhimikeks;

| c. | berüll (berüllium- ja alumiiniumsilikaat) smaragdide või akvamariinide kujul. |
| --- | --- |

c.

berüll (berüllium- ja alumiiniumsilikaat) smaragdide või akvamariinide kujul.

2.C.3.   Vismut, millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | puhtusaste 99,99 massiprotsenti või rohkem ja |
| --- | --- |

a.

puhtusaste 99,99 massiprotsenti või rohkem ja

| b. | hõbedasisaldus on vähem kui 10 pmm (miljondikosa). |
| --- | --- |

b.

hõbedasisaldus on vähem kui 10 pmm (miljondikosa).

2.C.4.   Boor, mida on boor-10 isotoobi (10B) suhtes rikastatud üle selle isotoobi looduslikult esineva sisalduse, järgmiselt: elementkujul, ühenditena, boori sisaldavate segudena, nendest valmistatud toodetena, kõigi eelkirjeldatute heidete või jäätmetena.

| Märkus: | Punktis 2.C.4 boori sisaldavate segude hulka loetakse ka boori sisaldavad materjalid. |
| --- | --- |

Märkus:

Punktis 2.C.4 boori sisaldavate segude hulka loetakse ka boori sisaldavad materjalid.

| Tehniline märkus: | Boor-10 isotoobi looduslikult esinev sisaldus on ligikaudu 18,5 massiprotsenti (20 aatomprotsenti). |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

2.C.5.   Kaltsium, millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | sisaldab kaaluliselt vähem kui 1 000 miljondikosa muid metallilisi lisandeid kui magneesium ja |
| --- | --- |

a.

sisaldab kaaluliselt vähem kui 1 000 miljondikosa muid metallilisi lisandeid kui magneesium ja

| b. | sisaldab vähem kui 10 miljondikosa boori. |
| --- | --- |

b.

sisaldab vähem kui 10 miljondikosa boori.

2.C.6.   Kloriintrifluoriid (ClF3).

2.C.7.   „Kiud- või niitmaterjalid” või prepregmaterjalid:

| a. | süsinik- või aramiid„kiud- või -niitmaterjalid”, millel on üks järgmistest omadustest:






  1. | „erimoodul” 12,7 ×106 m või rohkem, või |
| --- | --- | --- |

a.

süsinik- või aramiid„kiud- või -niitmaterjalid”, millel on üks järgmistest omadustest:

1.

„erimoodul” 12,7 ×106 m või rohkem, või

| 2. | „eritõmbetugevus” 23,5 × 104 m või rohkem; |
| --- | --- |

2.

„eritõmbetugevus” 23,5 × 104 m või rohkem;

| Märkus: | Punkt 2.C.7.a ei hõlma aramiid „kiud- ja -niitmaterjale”, mis sisaldavad 0,25 massiprotsenti või rohkem estril põhinevat kiupinna modifikaatorit. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 2.C.7.a ei hõlma aramiid „kiud- ja -niitmaterjale”, mis sisaldavad 0,25 massiprotsenti või rohkem estril põhinevat kiupinna modifikaatorit.

| b. | „klaaskiud- või -niitmaterjalid”, millel on mõlemad järgmised omadused:






  1. | „erimoodul” 3,18 ×106 m või rohkem ja |
| --- | --- | --- |

b.

„klaaskiud- või -niitmaterjalid”, millel on mõlemad järgmised omadused:

1.

„erimoodul” 3,18 ×106 m või rohkem ja

| 2. | „eritõmbetugevus” 7,62 × 104 m või rohkem; |
| --- | --- |

2.

„eritõmbetugevus” 7,62 × 104 m või rohkem;

| c. | temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”, mille laius ei ületa 15 mm (prepregmaterjalid) ja mis on valmistatud punktides 2.C.7.a või 2.C.7.b nimetatud süsinik- või klaaskiud- või -niitmaterjalidest.








  Tehniline märkus: | Vaik moodustab siin komposiidi põhiaine. |
| --- | --- | --- |

c.

temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”, mille laius ei ületa 15 mm (prepregmaterjalid) ja mis on valmistatud punktides 2.C.7.a või 2.C.7.b nimetatud süsinik- või klaaskiud- või -niitmaterjalidest.

Tehniline märkus:

Tehnilised märkused:

| 1. | Punkti 2.C.7 tähenduses on „erimoodul” Youngi moodul paskalites, mis on väljendatud N/m2, mis on jagatud temperatuuril (296 ± 2) K ((23 ± 2 °C)) ja (50 ± 5) % suhtelise niiskuse juures mõõdetud erikaaluga, mis on väljendatud N/m3. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Punkti 2.C.7 tähenduses on „eritõmbetugevus” tõmbetugevus, mis on väljendatud N/m2, mis on jagatud temperatuuril (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) ja (50 ± 5) % suhtelise niiskuse juures mõõdetud erikaaluga, mis on väljendatud N/m3. |
| --- | --- |

2.

2.C.8.   Hafnium metallina ja sulamitena, mis sisaldavad üle 60 massiprotsendi hafniumi, hafniumiühendid, mis sisaldavad üle 60 massiprotsendi hafniumi, tooted nendest ning nende heited või jäätmed.

2.C.9.   Liitium, mida on liitium-6 isotoobi (6Li) suhtes rikastatud üle selle isotoobi looduslikult esineva sisalduse, ning tooted ja seadmed, mis sisaldavad rikastatud liitiumi järgmiselt: elementkujul, sulamitena, ühenditena, liitiumi sisaldavate segudena, nendest valmistatud toodetena, kõigi eelkirjeldatute heidete või jäätmetena.

| Märkus: | Punkt 2.C.9 ei hõlma termoluminestsentsdosimeetreid. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 2.C.9 ei hõlma termoluminestsentsdosimeetreid.

| Tehniline märkus: | liitium-6 isotoobi looduslikult esinev sisaldus on ligikaudu 6,5 massiprotsenti (7,5 aatomprotsenti). |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

2.C.10.   Magneesium, millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | sisaldab kaaluliselt vähem kui 200 miljondikosa muid metallilisi lisandeid kui kaltsium ja |
| --- | --- |

a.

sisaldab kaaluliselt vähem kui 200 miljondikosa muid metallilisi lisandeid kui kaltsium ja

| b. | sisaldab kaaluliselt vähem kui 10 miljondikosa boori. |
| --- | --- |

b.

sisaldab kaaluliselt vähem kui 10 miljondikosa boori.

2.C.11.   Martensiitvanandatud teras, mis on võimeline tagama tõmbetugevuse 1 950 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C).

| Märkus: | Punkt 2.C.11 ei hõlma detaile, mille ükski lineaarmõõde ei ületa 75 mm. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 2.C.11 ei hõlma detaile, mille ükski lineaarmõõde ei ületa 75 mm.

| Tehniline märkus: | Punktis 2.C.11 tähistab „on võimeline tagama” martensiitvanandatud terast enne ja pärast termotöötlust. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

2.C.12.   Raadium-226 (226Ra), raadium-226 sulamid, raadium-226 ühendid ja segud, mis sisaldavad raadium-226, nendest valmistatud tooted ning neid sisaldavad tooted ja seadmed.

| Märkus: | Punkt 2.C.12 ei hõlma järgmist:






  a. | meditsiiniseadmed; |
| --- | --- | --- |

Märkus:

Punkt 2.C.12 ei hõlma järgmist:

a.

meditsiiniseadmed;

| b. | toode või seade, mis sisaldab vähem kui 0,37 GBq raadium-226. |
| --- | --- |

b.

toode või seade, mis sisaldab vähem kui 0,37 GBq raadium-226.

2.C.13.   Titaanisulamid, millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | on võimelised tagama tõmbetugevuse 900 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C) ja |
| --- | --- |

a.

on võimelised tagama tõmbetugevuse 900 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C) ja

| b. | torud või silindrikujulised täismaterjalid (sh sepised), mille välisläbimõõt on üle 75 mm. |
| --- | --- |

b.

torud või silindrikujulised täismaterjalid (sh sepised), mille välisläbimõõt on üle 75 mm.

| Tehniline märkus: | Punktis 2.C.13 tähistab „on võimelised tagama” titaanisulameid enne ja pärast termotöötlust. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

2.C.14.   Volfram, volframkarbiid ja sulamid, mis sisaldavad üle 90 massiprotsendi volframi, ja millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | õõnsad silindrikujulise sümmeetriaga detailid (sh silindrite segmendid) siseläbimõõduga 100–300 mm ja |
| --- | --- |

a.

õõnsad silindrikujulise sümmeetriaga detailid (sh silindrite segmendid) siseläbimõõduga 100–300 mm ja

| b. | massiga üle 20 kg. |
| --- | --- |

b.

massiga üle 20 kg.

| Märkus: | Punkt 2.C.14 ei hõlma spetsiaalselt kaaluvihtidena või gammakiirguse kollimaatoritena kasutamiseks ette nähtud tooteid. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 2.C.14 ei hõlma spetsiaalselt kaaluvihtidena või gammakiirguse kollimaatoritena kasutamiseks ette nähtud tooteid.

2.C.15.   Tsirkoonium, milles hafniumi on kaaluliselt vähem kui 1 osa hafniumi 500 osa tsirkooniumi kohta järgmiselt: tsirkoonium metallina, sulamitena, mis sisaldavad üle 50 massiprotsendi tsirkooniumi, ühendid, tooted nendest ning nende heited või jäätmed.

| Märkus: | Punkt 2.C.15 ei hõlma tsirkooniumi fooliumi kujul, mille paksus on 0,10 mm või väiksem. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 2.C.15 ei hõlma tsirkooniumi fooliumi kujul, mille paksus on 0,10 mm või väiksem.

2.C.16.   Niklipulber ja poorne (käsn) nikkel:

| NB! | Spetsiaalselt gaasiliste difusiooni tõkete tootmiseks valmistatud niklipulbrite puhul vt dokumendi INFCIRC/254 1. osa (muudetud). |
| --- | --- |

NB!

Spetsiaalselt gaasiliste difusiooni tõkete tootmiseks valmistatud niklipulbrite puhul vt dokumendi INFCIRC/254 1. osa (muudetud).

| a. | niklipulber, mille on mõlemad järgmised omadused:






  1. | nikli puhtusaste 99,0 massiprotsenti või rohkem ja |
| --- | --- | --- |

a.

niklipulber, mille on mõlemad järgmised omadused:

1.

nikli puhtusaste 99,0 massiprotsenti või rohkem ja

| 2. | keskmine osakese suurus alla 10 μm mõõdetuna vastavalt ASTM standardile B 330; |
| --- | --- |

2.

keskmine osakese suurus alla 10 μm mõõdetuna vastavalt ASTM standardile B 330;

| b. | poorne (käsn) nikkel, mis on toodetud punktis 2.C.16.a nimetatud materjalist. |
| --- | --- |

b.

poorne (käsn) nikkel, mis on toodetud punktis 2.C.16.a nimetatud materjalist.

| Märkus: | Punkt 2.C.16 ei hõlma järgmist:






  a. | kiulised niklipulbrid; |
| --- | --- | --- |

Märkus:

Punkt 2.C.16 ei hõlma järgmist:

a.

kiulised niklipulbrid;

| b. | üksikud poorsest niklist lehed pindalaga 1 000 cm2 või vähem. |
| --- | --- |

b.

üksikud poorsest niklist lehed pindalaga 1 000 cm2 või vähem.

| Tehniline märkus: | Punktis 2.C.16.b peetakse silmas poorset metalli, mis saadakse punktis 2.C.16.a nimetatud materjalide kokkusurumisel ja paagutamisel metalseks materjaliks, mis sisaldab omavahel ühendatud peeneid poore läbi kogu selle struktuuri. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

2.C.17.   Triitium, triitiumiühendid, triitiumi sisaldavad segud, milles triitiumiaatomite suhe vesinikuaatomite suhtes on suurem kui 1:1 000, ning neid sisaldavad tooted ja seadmed.

| Märkus: | Punkt 2.C.17 ei hõlma tooteid ega seadmeid, milles triitiumisisaldus on kuni 1,48 × 10 GBq. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 2.C.17 ei hõlma tooteid ega seadmeid, milles triitiumisisaldus on kuni 1,48 × 10 GBq.

2.C.18.   Heelium-3 (3He) või seda sisaldavad segud ning tooted ja seadmed, mis neid sisaldavad.

| Märkus: | Punkt 2.C.18 ei hõlma tooteid ega seadmeid, mis sisaldavad vähem kui 1 g heelium-3. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 2.C.18 ei hõlma tooteid ega seadmeid, mis sisaldavad vähem kui 1 g heelium-3.

2.C.19.   Radionukleiidid, mis on sobivad looma alfa-n reaktsioonil põhinevaid neutronallikaid:

| aktiinium-225 | kuurium-244 | poloonium-209 |
| --- | --- | --- |
| aktiinium-227 | einsteinium-253 | poloonium-210 |
| kalifornium-253 | einsteinium-254 | raadium-223 |
| kuurium-240 | gadoliinium-148 | toorium-227 |
| kuurium-241 | plutoonium-236 | toorium-228 |
| kuurium-242 | plutoonium-238 | uraanium-230 |
| kuurium-243 | poloonium-208 | uraanium-232 |

aktiinium-225

kuurium-244

poloonium-209

aktiinium-227

einsteinium-253

poloonium-210

kalifornium-253

einsteinium-254

raadium-223

kuurium-240

gadoliinium-148

toorium-227

kuurium-241

plutoonium-236

toorium-228

kuurium-242

plutoonium-238

uraanium-230

kuurium-243

poloonium-208

uraanium-232

järgmisel kujul:

| a. | elementkujul; |
| --- | --- |

a.

elementkujul;

| b. | ühenditena, mille summaarne aktiivsus on 37 GBq/kg või suurem; |
| --- | --- |

b.

ühenditena, mille summaarne aktiivsus on 37 GBq/kg või suurem;

| c. | segudena, mille summaarne aktiivsus on 37 GBq/kg või suurem; |
| --- | --- |

c.

segudena, mille summaarne aktiivsus on 37 GBq/kg või suurem;

| d. | eelnimetatuid sisaldavate toodete või seadmetena. |
| --- | --- |

d.

eelnimetatuid sisaldavate toodete või seadmetena.

| Märkus: | Punkt 2.C.19 ei hõlma tooteid ega seadmeid, mille aktiivsus on väiksem kui 3,7 GBq. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 2.C.19 ei hõlma tooteid ega seadmeid, mille aktiivsus on väiksem kui 3,7 GBq.

2.C.20.   Reenium ja sulamid, mis sisaldavad vähemalt 90 massiprotsenti reeniumi, ning reeniumi- ja volframisulamid, mis sisaldavad vähemalt 90 massiprotsenti kõiki reeniumi ja volframi kombinatsioone, millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | õõnsad silindrikujulise sümmeetriaga detailid (sh silindrite segmendid) siseläbimõõduga 100–300 mm ja |
| --- | --- |

a.

õõnsad silindrikujulise sümmeetriaga detailid (sh silindrite segmendid) siseläbimõõduga 100–300 mm ja

| b. | massiga üle 20 kg. |
| --- | --- |

b.

massiga üle 20 kg.

2.D.   TARKVARA

Puuduvad.

2.E.   TEHNOLOOGIA

2.E.1.   Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia” punktides 2.A – 2.D nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

3.   URAANI ISOTOOPIDE ERALDAMISE SEADMED JA KOMPONENDID (muud kui kontrollnimekirja kantud kaubad)

3.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

3.A.1.   Sagedusmuundurid või generaatorid, mida saab kasutada muutuva või fikseeritud sagedusega mootorajamina ja millel on kõik järgmised omadused:

| NB 1! | Sagedusmuundurid ja generaatorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud gaasilise tsentrifugaaleraldusprotsessi jaoks, on hõlmatud dokumendi INFCIRC/254 1. osaga (muudetud kujul). |
| --- | --- |

NB 1!

Sagedusmuundurid ja generaatorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud gaasilise tsentrifugaaleraldusprotsessi jaoks, on hõlmatud dokumendi INFCIRC/254 1. osaga (muudetud kujul).

| NB 2! | „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud sagedusmuundurite või generaatorite jõudluse suurendamiseks või vabastamiseks, et vastata allpool nimetatud parameetritele, on hõlmatud punktidega 3.D.2 ja 3.D.3. |
| --- | --- |

NB 2!

„Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud sagedusmuundurite või generaatorite jõudluse suurendamiseks või vabastamiseks, et vastata allpool nimetatud parameetritele, on hõlmatud punktidega 3.D.2 ja 3.D.3.

| a. | mitmefaasiline väljund, mis annab 40 VA või suurema võimsuse; |
| --- | --- |

a.

mitmefaasiline väljund, mis annab 40 VA või suurema võimsuse;

| b. | töötab sagedusel 600 Hz või rohkem ja |
| --- | --- |

b.

töötab sagedusel 600 Hz või rohkem ja

| c. | sageduse stabiilsus parem (väiksem) kui 0,2 %. |
| --- | --- |

c.

sageduse stabiilsus parem (väiksem) kui 0,2 %.

Märkused:

| 1. | Punkt 3.A.1 hõlmab konkreetsete tööstusmasinate ja/või tarbekaupade (tööpingid, sõidukid jne) jaoks ette nähtud sagedusmuundureid üksnes siis, kui need vastavad pärast eemaldamist eespool nimetatud parameetritele ning kui üldmärkusest nr 3 ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

1.

Punkt 3.A.1 hõlmab konkreetsete tööstusmasinate ja/või tarbekaupade (tööpingid, sõidukid jne) jaoks ette nähtud sagedusmuundureid üksnes siis, kui need vastavad pärast eemaldamist eespool nimetatud parameetritele ning kui üldmärkusest nr 3 ei tulene teisiti.

| 2. | Ekspordikontrolli eesmärgil määrab valitsus kindlaks, kas konkreetne sagedusmuundur vastab eespool nimetatud parameetritele, võttes arvesse riist- ja tarkvara piiranguid. |
| --- | --- |

2.

Ekspordikontrolli eesmärgil määrab valitsus kindlaks, kas konkreetne sagedusmuundur vastab eespool nimetatud parameetritele, võttes arvesse riist- ja tarkvara piiranguid.

Tehnilised märkused:

| 1. | Sagedusmuundureid punkti 3.A.1 tähenduses tuntakse ka konverterite või inverteritena. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Punktis 3.A.1 nimetatud parameetritele võivad vastata sellised turustatavad seadmed nagu: generaatorid, elektroonilised katseseadmed, vahelduvvooluallikad, reguleeritava kiirusega mootorajamid, kiirusmuutmisseaded, sagedusmuundurid, reguleeritava sagedusega ajamid või reguleeritava kiirusega elektriajamid. |
| --- | --- |

2.

3.A.2.   Järgmised laserid, laservõimendid ja ostsillaatorid:

| a. | vaseaurude laserid, millel on mõlemad järgmised omadused:






  1. | töötavad lainepikkustel 500–600 nm ja |
| --- | --- | --- |

a.

vaseaurude laserid, millel on mõlemad järgmised omadused:

1.

töötavad lainepikkustel 500–600 nm ja

| 2. | keskmine väljundvõimsus 30 W või suurem; |
| --- | --- |

2.

keskmine väljundvõimsus 30 W või suurem;

| b. | argoonioonlaserid, millel on mõlemad järgmised omadused:






  1. | töötavad lainepikkustel 400–515 nm ja |
| --- | --- | --- |

b.

argoonioonlaserid, millel on mõlemad järgmised omadused:

1.

töötavad lainepikkustel 400–515 nm ja

| 2. | keskmine väljundvõimsus üle 40 W; |
| --- | --- |

2.

keskmine väljundvõimsus üle 40 W;

| c. | neodüümlisandiga laserid (v.a neodüümklaaslaserid), mille väljundkiirguse lainepikkus on 1 000–1 100 nm ning millel on üks järgmistest omadustest:






  1. | impulssergastusega ja hiidvälkelaserid laserkiirguse impulsi kestusega 1 ns või üle selle, millel on üks järgmistest omadustest:






  a. | ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, mille keskmine väljundvõimsus on üle 40 W, või |
| --- | --- | --- | --- |

c.

neodüümlisandiga laserid (v.a neodüümklaaslaserid), mille väljundkiirguse lainepikkus on 1 000–1 100 nm ning millel on üks järgmistest omadustest:

1.

impulssergastusega ja hiidvälkelaserid laserkiirguse impulsi kestusega 1 ns või üle selle, millel on üks järgmistest omadustest:

a.

ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, mille keskmine väljundvõimsus on üle 40 W, või

| b. | ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, mille keskmine väljundvõimsus on üle 50 W, |
| --- | --- |

b.

ristimoodiga, ühemoodilise väljundkiirgusega, mille keskmine väljundvõimsus on üle 50 W,

| 2. | sisaldab sageduse kahekordistajat, mis võimaldab väljundkiirguse lainepikkust vahemikus 500–550 nm ning mille keskmine väljundvõimsus on üle 40 W; |
| --- | --- |

2.

sisaldab sageduse kahekordistajat, mis võimaldab väljundkiirguse lainepikkust vahemikus 500–550 nm ning mille keskmine väljundvõimsus on üle 40 W;

| d. | timmitavad impulss-ühemoodilised värvilaser-ostsillaatorid, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | töötavad lainepikkustel 300–800 nm; |
| --- | --- | --- |

d.

timmitavad impulss-ühemoodilised värvilaser-ostsillaatorid, millel on kõik järgmised omadused:

1.

töötavad lainepikkustel 300–800 nm;

| 2. | keskmine väljundvõimsus üle 1 W; |
| --- | --- |

2.

keskmine väljundvõimsus üle 1 W;

| 3. | kordumissagedus on suurem kui 1 kHz ja |
| --- | --- |

3.

kordumissagedus on suurem kui 1 kHz ja

| 4. | impulsi kestus on lühem kui 100 ns; |
| --- | --- |

4.

impulsi kestus on lühem kui 100 ns;

| e. | timmitavad impulss-värvilaser-võimendid ja -ostsillaatorid, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | töötavad lainepikkustel 300–800 nm; |
| --- | --- | --- |

e.

timmitavad impulss-värvilaser-võimendid ja -ostsillaatorid, millel on kõik järgmised omadused:

1.

töötavad lainepikkustel 300–800 nm;

| 2. | keskmine väljundvõimsus üle 30 W; |
| --- | --- |

2.

keskmine väljundvõimsus üle 30 W;

| 3. | kordumissagedus on suurem kui 1 kHz ja |
| --- | --- |

3.

kordumissagedus on suurem kui 1 kHz ja

| 4. | impulsi kestus on lühem kui 100 ns. |
| --- | --- |

4.

impulsi kestus on lühem kui 100 ns.

| Märkus: | Punkt 3.A.2.e ei hõlma ühemoodilisi ostsillaatoreid. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 3.A.2.e ei hõlma ühemoodilisi ostsillaatoreid.

| f. | aleksandriitlaserid, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | töötavad lainepikkustel 720–800 nm; |
| --- | --- | --- |

f.

aleksandriitlaserid, millel on kõik järgmised omadused:

1.

töötavad lainepikkustel 720–800 nm;

| 2. | ribalaius 0,005 nm või väiksem; |
| --- | --- |

2.

ribalaius 0,005 nm või väiksem;

| 3. | kordumissagedus on suurem kui 125 Hz ja |
| --- | --- |

3.

kordumissagedus on suurem kui 125 Hz ja

| 4. | keskmine väljundvõimsus üle 30 W; |
| --- | --- |

4.

keskmine väljundvõimsus üle 30 W;

| g. | süsinikdioksiidimpulsslaserid, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | töötavad lainepikkustel 9 000–11 000 nm; |
| --- | --- | --- |

g.

süsinikdioksiidimpulsslaserid, millel on kõik järgmised omadused:

1.

töötavad lainepikkustel 9 000–11 000 nm;

| 2. | kordumissagedus on suurem kui 250 Hz; |
| --- | --- |

2.

kordumissagedus on suurem kui 250 Hz;

| 3. | keskmine väljundvõimsus üle 500 W ja |
| --- | --- |

3.

keskmine väljundvõimsus üle 500 W ja

| 4. | impulsi kestus on alla 200 ns. |
| --- | --- |

4.

impulsi kestus on alla 200 ns.

| Märkus: | Punkt 3.A.2.g ei hõlma võimsamaid (tavaliselt 1–5 kW) tööstuslikke keevitus- ja lõikusotstarbelisi süsinikdioksiidlasereid, kuna need on kas pidevlainelaserid või nende impulsi kestus on pikem kui 200 ns. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 3.A.2.g ei hõlma võimsamaid (tavaliselt 1–5 kW) tööstuslikke keevitus- ja lõikusotstarbelisi süsinikdioksiidlasereid, kuna need on kas pidevlainelaserid või nende impulsi kestus on pikem kui 200 ns.

| h. | impulssergastusega eksimeerlaserid (XeF, XeCl, KrF), millel on kõik järgmised omadused:






  1. | töötavad lainepikkustel 240–360 nm; |
| --- | --- | --- |

h.

impulssergastusega eksimeerlaserid (XeF, XeCl, KrF), millel on kõik järgmised omadused:

1.

töötavad lainepikkustel 240–360 nm;

| 2. | kordumissagedus on suurem kui 250 Hz ja |
| --- | --- |

2.

kordumissagedus on suurem kui 250 Hz ja

| 3. | keskmine väljundvõimsus üle 500 W; |
| --- | --- |

3.

keskmine väljundvõimsus üle 500 W;

| i. | paravesinikul Ramani muundurid, mis on projekteeritud tööks väljundi lainepikkusel 16 μm ja mille kordumissagedus on suurem kui 250 Hz; |
| --- | --- |

i.

paravesinikul Ramani muundurid, mis on projekteeritud tööks väljundi lainepikkusel 16 μm ja mille kordumissagedus on suurem kui 250 Hz;

| j. | süsinikoksiidimpulsslaserid, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | töötavad lainepikkustel 5 000–6 000 nm; |
| --- | --- | --- |

j.

süsinikoksiidimpulsslaserid, millel on kõik järgmised omadused:

1.

töötavad lainepikkustel 5 000–6 000 nm;

| 2. | kordumissagedus on suurem kui 250 Hz; |
| --- | --- |

2.

kordumissagedus on suurem kui 250 Hz;

| 3. | keskmine väljundvõimsus üle 200 W ja |
| --- | --- |

3.

keskmine väljundvõimsus üle 200 W ja

| 4. | impulsi kestus on alla 200 ns. |
| --- | --- |

4.

impulsi kestus on alla 200 ns.

| Märkus: | Punkt 3.A.2.j ei hõlma võimsamaid (tavaliselt 1–5 kW) tööstuslikke keevitus- ja lõikusotstarbelisi süsinikdioksiidlasereid, kuna need on kas pidevlainelaserid või nende impulsi kestus on üle 200 ns. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 3.A.2.j ei hõlma võimsamaid (tavaliselt 1–5 kW) tööstuslikke keevitus- ja lõikusotstarbelisi süsinikdioksiidlasereid, kuna need on kas pidevlainelaserid või nende impulsi kestus on üle 200 ns.

3.A.3.   Klapid, millel on kõik järgmised omadused:

| a. | nimisuurus 5 mm või rohkem; |
| --- | --- |

a.

nimisuurus 5 mm või rohkem;

| b. | omab lõõtstihendit ning |
| --- | --- |

b.

omab lõõtstihendit ning

| c. | täielikult valmistatud alumiiniumist, alumiiniumisulamist, niklist või niklisulamist, mis sisaldab 60 massiprotsenti või rohkem niklit, või sellega kaetud. |
| --- | --- |

c.

täielikult valmistatud alumiiniumist, alumiiniumisulamist, niklist või niklisulamist, mis sisaldab 60 massiprotsenti või rohkem niklit, või sellega kaetud.

| Tehniline märkus: | Erinevate sisendava ja väljundava läbimõõtudega klappide korral tähistab punktis 3.A.3.a nimisuurus väikseimat läbimõõtu. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

3.A.4.   ülijuhtivad solenoid-elektromagnetid, millel on kõik järgmised omadused:

| a. | võimaldavad tekitada magnetvälja tugevusega üle 2 tesla; |
| --- | --- |

a.

võimaldavad tekitada magnetvälja tugevusega üle 2 tesla;

| b. | pikkuse ja sisediameetri suhe 2 või rohkem; |
| --- | --- |

b.

pikkuse ja sisediameetri suhe 2 või rohkem;

| c. | sisediameeter üle 300 mm ja |
| --- | --- |

c.

sisediameeter üle 300 mm ja

| d. | 50 % solenoidi südamiku keskses ruumalas on magnetvälja ühetasasus parem kui 1 %. |
| --- | --- |

d.

50 % solenoidi südamiku keskses ruumalas on magnetvälja ühetasasus parem kui 1 %.

| Märkus: | Punkt 3.A.4 ei hõlma magneteid, mis on spetsiaalselt projekteeritud tuumamagnetresonantskuvamise süsteemi jaoks ja eksporditud tuumamagnetresonantskuvamise süsteemi osadena.







  NB! | Sõna „osadena” ei tähenda tingimata sama saadetise füüsilist osa. Lubatud on eraldi saadetised erinevatest allikatest, tingimusel et nende ekspordidokumentides on selgelt märgitud, et tegemist on kuvamissüsteemi osadega. |
| --- | --- | --- |

Märkus:

Punkt 3.A.4 ei hõlma magneteid, mis on spetsiaalselt projekteeritud tuumamagnetresonantskuvamise süsteemi jaoks ja eksporditud tuumamagnetresonantskuvamise süsteemi osadena.

NB!

Sõna „osadena” ei tähenda tingimata sama saadetise füüsilist osa. Lubatud on eraldi saadetised erinevatest allikatest, tingimusel et nende ekspordidokumentides on selgelt märgitud, et tegemist on kuvamissüsteemi osadega.

3.A.5.   Kõrgepingelised alalisvooluallikad, millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | võimaldavad 8 tunni jooksul saada pidevalt väljundpinget 100 V või rohkem voolutugevusel 500 A või rohkem ja |
| --- | --- |

a.

võimaldavad 8 tunni jooksul saada pidevalt väljundpinget 100 V või rohkem voolutugevusel 500 A või rohkem ja

| b. | voolu ja pinge stabiilsus 8 tunni vältel on parem kui 0,1 %. |
| --- | --- |

b.

voolu ja pinge stabiilsus 8 tunni vältel on parem kui 0,1 %.

3.A.6.   Kõrgepingelised alalisvooluallikad, millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | võimaldavad 8 tunni jooksul saada pidevalt väljundpinget 20 kV või rohkem voolutugevusel 1 A või rohkem ja |
| --- | --- |

a.

võimaldavad 8 tunni jooksul saada pidevalt väljundpinget 20 kV või rohkem voolutugevusel 1 A või rohkem ja

| b. | voolu ja pinge stabiilsus 8 tunni vältel on parem kui 0,1 %. |
| --- | --- |

b.

voolu ja pinge stabiilsus 8 tunni vältel on parem kui 0,1 %.

3.A.7.   Rõhuandurid, mis võimaldavad mõõta absoluutrõhku ja millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | rõhutundlikud elemendid, mille valmistamiseks või kaitsmiseks on kasutatud alumiiniumit, alumiiniumisulamit, alumiiniumoksiidi (erimid savimuld ja safiir), niklit või niklisulamit, mis sisaldab üle 60 massiprotsendi niklit, või täielikult fluoritud süsivesinikpolümeere; |
| --- | --- |

a.

rõhutundlikud elemendid, mille valmistamiseks või kaitsmiseks on kasutatud alumiiniumit, alumiiniumisulamit, alumiiniumoksiidi (erimid savimuld ja safiir), niklit või niklisulamit, mis sisaldab üle 60 massiprotsendi niklit, või täielikult fluoritud süsivesinikpolümeere;

| b. | tihendid (kui need on olemas), mis on vajalikud rõhuandurite tihendamiseks ja vahetus kontaktis protsessikeskkonnaga ning mille valmistamiseks või kaitsmiseks on kasutatud alumiiniumit, alumiiniumsulamit, alumiiniumoksiidi (erimid savimuld ja safiir), niklit või niklisulamit, mis sisaldab üle 60 massiprotsendi niklit, või täielikult fluoritud süsivesinikpolümeere ja |
| --- | --- |

b.

tihendid (kui need on olemas), mis on vajalikud rõhuandurite tihendamiseks ja vahetus kontaktis protsessikeskkonnaga ning mille valmistamiseks või kaitsmiseks on kasutatud alumiiniumit, alumiiniumsulamit, alumiiniumoksiidi (erimid savimuld ja safiir), niklit või niklisulamit, mis sisaldab üle 60 massiprotsendi niklit, või täielikult fluoritud süsivesinikpolümeere ja

| c. | millel on üks järgmistest omadustest:






  1. | täisskaala ulatus on väiksem kui 13 kPa ning „täpsus” on üle ± 1 % täisskaala ulatusest või |
| --- | --- | --- |

c.

millel on üks järgmistest omadustest:

1.

täisskaala ulatus on väiksem kui 13 kPa ning „täpsus” on üle ± 1 % täisskaala ulatusest või

| 2. | täisskaala ulatus on võrdne või suurem kui 13 kPa ning „täpsus” on parem kui ± 130 Pa mõõtes 13 kPa juures. |
| --- | --- |

2.

täisskaala ulatus on võrdne või suurem kui 13 kPa ning „täpsus” on parem kui ± 130 Pa mõõtes 13 kPa juures.

Tehnilised märkused:

| 1. | Punktiga 3.A.7 hõlmatud rõhuandurid on seadmed, mis muudavad rõhkude mõõtmistulemused signaaliks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Punkti 3.A.7 tähenduses sisaldab „täpsus” mittelineaarsust, hüstereesi ja ümbritseva keskkonna temperatuuril korratavust. |
| --- | --- |

2.

3.A.8.   Vaakumpumbad, millel on kõik järgmised omadused:

| a. | sisendtoru läbimõõt on 380 mm või rohkem, |
| --- | --- |

a.

sisendtoru läbimõõt on 380 mm või rohkem,

| b. | pumpamise kiirus 15 m3/s või suurem ja |
| --- | --- |

b.

pumpamise kiirus 15 m3/s või suurem ja

| c. | võimeline saavutama paremat piirvaakumit kui 13,3 mPa. |
| --- | --- |

c.

võimeline saavutama paremat piirvaakumit kui 13,3 mPa.

Tehnilised märkused:

| 1. | Pumpamise kiirus on määratud mõõtepunktis kas gaasilise lämmastiku või õhu abil. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Piirvaakum on määratud pumba sisendis suletud pumba sisendi korral. |
| --- | --- |

2.

3.A.9   Lõõtstihendiga tigukompressorid ja lõõtstihendiga hõrendus-tigupumbad, millel on kõik järgmised omadused:

| a. | tagavad sissetõmbetootlikkuse 50 m3/h või enam; |
| --- | --- |

a.

tagavad sissetõmbetootlikkuse 50 m3/h või enam;

| b. | tagavad rõhutõusuastme 2:1 või enam ja |
| --- | --- |

b.

tagavad rõhutõusuastme 2:1 või enam ja

| c. | mille kõik pinnad puutuvad kokku protsessigaasiga, mis on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest:






  1. | alumiinium või alumiiniumisulam; |
| --- | --- | --- |

c.

mille kõik pinnad puutuvad kokku protsessigaasiga, mis on valmistatud mis tahes järgmistest materjalidest:

1.

alumiinium või alumiiniumisulam;

| 2. | alumiiniumoksiid; |
| --- | --- |

2.

alumiiniumoksiid;

| 3. | roostevaba teras; |
| --- | --- |

3.

roostevaba teras;

| 4. | nikkel või niklisulam; |
| --- | --- |

4.

nikkel või niklisulam;

| 5. | fosforpronks või |
| --- | --- |

5.

fosforpronks või

| 6. | fluorpolümeerid. |
| --- | --- |

6.

fluorpolümeerid.

Tehnilised märkused:

| 1. | Tigukompressorite ja hõrendus-tigupumpade puhul on poolkaarekujulised gaasitaskud ühe või mitme paari omavahel haakuva spiraalse tiiviku või ratta vahel, millest üks liigub ja teine on paigal. Liikuv ratas liigub ümber paigalseisva ratta; see ei pöörle. Kui liikuv ratas liigub ümber paigalseisva ratta, siis gaasitaskud muutuvad seadme väljundava suunas liikudes väiksemaks (st need surutakse kokku). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lõõtstihendiga tigukompressorite ja lõõtstihendiga hõrendus-tigupumpade puhul on protsessigaas pumba õlitatud osadest ja välisõhust täielikult isoleeritud metall-lõõtsaga. Lõõtsa üks ots on kinnitatud liikuva ratta külge ja teine pumba paigalseisva korpuse külge. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fluoropolümeerid hõlmavad muu hulgas järgmisi materjale:






  a. | polütetrafluoroetüleen (PTFE); |
| --- | --- | --- |

3.

a.

polütetrafluoroetüleen (PTFE);

| b. | fluoroetüleenpropüleen (FEP); |
| --- | --- |

b.

fluoroetüleenpropüleen (FEP);

| c. | perfluoroalkoksüvaik (PFA); |
| --- | --- |

c.

perfluoroalkoksüvaik (PFA);

| d. | polüklorotrifluoroetüleen (PCTFE) ja |
| --- | --- |

d.

polüklorotrifluoroetüleen (PCTFE) ja

| e. | vinülideen-fluoriid-heksafluoropropüleen kopolümeer. |
| --- | --- |

e.

vinülideen-fluoriid-heksafluoropropüleen kopolümeer.

3.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

3.B.1.   Elektrolüüsivannid fluori tootmiseks, mille tootmisvõimsus on suurem kui 250 g fluori tunnis.

3.B.2.   Rootorite tootmis- ja koostamisseadmed, rootorite joondamisseadmed ning lõõtsade vormimiseks mõeldud tornid ja stantsid:

| a. | rootori koostamise seadmed gaastsentrifuugi rootortoru sektsioonide, tõkestite ja otsakorkide monteerimiseks;







  Märkus: | Punkt 3.B.2.a hõlmab täpsustorne, fiksaatoreid ja kahandamissobituspinke. |
| --- | --- | --- |

a.

rootori koostamise seadmed gaastsentrifuugi rootortoru sektsioonide, tõkestite ja otsakorkide monteerimiseks;

Märkus:

Punkt 3.B.2.a hõlmab täpsustorne, fiksaatoreid ja kahandamissobituspinke.

| b. | rootori joondamise seadmed gaasitsentrifuugi rootori torusektsioonide reastamiseks ühisele teljele;








  Tehniline märkus: | Punktis 3.B.2.b nimetatud seadmed koosnevad üldjuhul arvutiga ühendatud täpsetest mõõteanduritest, mis järgnevalt kontrollivad näiteks selliste pneumaatiliste rammide tegevust, mida kasutatakse rootori torusektsioonide reastamisel. |
| --- | --- | --- |

b.

rootori joondamise seadmed gaasitsentrifuugi rootori torusektsioonide reastamiseks ühisele teljele;

Tehniline märkus:

| c. | lõõtsa stantsimise tornid ja matriitsid, mis on ette nähtud ühe keeruga lõõtsade tootmiseks.








  Tehniline märkus: | Punktis 3.B.2.c osutatud lõõtsadel on kõik järgmised omadused:






  1. | siseläbimõõt 75–400 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

c.

lõõtsa stantsimise tornid ja matriitsid, mis on ette nähtud ühe keeruga lõõtsade tootmiseks.

Tehniline märkus:

1.

siseläbimõõt 75–400 mm;

| 2. | pikkus 12,7 mm või rohkem; |
| --- | --- |

2.

pikkus 12,7 mm või rohkem;

| 3. | ühe keeru sügavus üle 2 mm ja |
| --- | --- |

3.

ühe keeru sügavus üle 2 mm ja

| 4. | valmistatud ülitugevast alumiiniumisulamist, vanandatud martensiitterasest või ülitugevast „kiud- või niitmaterjalist”. |
| --- | --- |

4.

valmistatud ülitugevast alumiiniumisulamist, vanandatud martensiitterasest või ülitugevast „kiud- või niitmaterjalist”.

3.B.3.   Tsentrifugaalsed mitmetasandilised balansseerpingid, jäigalt kinnitatud või teisaldatavad, horisontaalsed või vertikaalsed, nagu:

| a. | tsentrifugaalsed balansseerpingid, mis on projekteeritud painduvate, vähemalt 600 mm pikkuste rootorite tasakaalustamiseks ja millel on kõik järgmised omadused:






  1. | pingi tsentri kõrgus või võllitapi läbimõõt on suurem kui 75 mm; |
| --- | --- | --- |

a.

tsentrifugaalsed balansseerpingid, mis on projekteeritud painduvate, vähemalt 600 mm pikkuste rootorite tasakaalustamiseks ja millel on kõik järgmised omadused:

1.

pingi tsentri kõrgus või võllitapi läbimõõt on suurem kui 75 mm;

| 2. | kandevõime 0,9–23 kg ja |
| --- | --- |

2.

kandevõime 0,9–23 kg ja

| 3. | võimalik pöörlemiskiirus tasakaalustamisel on üle 5 000 p/min; |
| --- | --- |

3.

võimalik pöörlemiskiirus tasakaalustamisel on üle 5 000 p/min;

| b. | tsentrifugaalsed balansseerpingid, mis on projekteeritud õõnsate silindriliste rootorikomponentide tasakaalustamiseks ning millel on kõik järgnevad omadused:






  1. | võllitapi läbimõõt on üle 75 mm; |
| --- | --- | --- |

b.

tsentrifugaalsed balansseerpingid, mis on projekteeritud õõnsate silindriliste rootorikomponentide tasakaalustamiseks ning millel on kõik järgnevad omadused:

1.

võllitapi läbimõõt on üle 75 mm;

| 2. | kandevõime 0,9–23 kg; |
| --- | --- |

2.

kandevõime 0,9–23 kg;

| 3. | võimaldab tasakaalustada tasapinna kohta 0,010 kg × mm/kg jääktasakaalustamatusega või väiksemaga ja |
| --- | --- |

3.

võimaldab tasakaalustada tasapinna kohta 0,010 kg × mm/kg jääktasakaalustamatusega või väiksemaga ja

| 4. | rihmülekandega käitatavad. |
| --- | --- |

4.

rihmülekandega käitatavad.

3.B.4.   Järgmised elementaarkiu poolimispingid ja nendega seotud seadmed:

| a. | elementaarkiu poolimispingid, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | mille liikumine positsioneerimiseks, kiudude poolimiseks ja mähkimiseks on koordineeritud ja programmeeritud kahe või enama telje suhtes; |
| --- | --- | --- |

a.

elementaarkiu poolimispingid, millel on kõik järgmised omadused:

1.

mille liikumine positsioneerimiseks, kiudude poolimiseks ja mähkimiseks on koordineeritud ja programmeeritud kahe või enama telje suhtes;

| 2. | mis on spetsiaalselt ette nähtud komposiitstruktuuride või -laminaatide tootmiseks „kiud- või niitmaterjalidest”ja |
| --- | --- |

2.

mis on spetsiaalselt ette nähtud komposiitstruktuuride või -laminaatide tootmiseks „kiud- või niitmaterjalidest”ja

| 3. | mis võimaldavad 75–650 mm diameetriga ja 300 mm pikkuste või pikemate silindriliste rootorite mähkimist; |
| --- | --- |

3.

mis võimaldavad 75–650 mm diameetriga ja 300 mm pikkuste või pikemate silindriliste rootorite mähkimist;

| b. | punktis 3.B.4.a nimetatud elementaarkiu poolimispinkide koordineerimis- ja programmeerimisseadmed; |
| --- | --- |

b.

punktis 3.B.4.a nimetatud elementaarkiu poolimispinkide koordineerimis- ja programmeerimisseadmed;

| c. | punktis 3.B.4.a nimetatud elementaarkiu poolimispinkide täpsustornid. |
| --- | --- |

c.

punktis 3.B.4.a nimetatud elementaarkiu poolimispinkide täpsustornid.

3.B.5.   Elektromagnetilised isotoopseparaatorid, mis on projekteeritud või varustatud ühe või mitme iooniallikaga, võimaldades maksimaalset ioonkiirte voolu 50 mA või rohkem.

Märkused:

| 1. | Punkt 3.B.5 hõlmab separaatoreid, mis võimaldavad rikastada stabiilseid isotoope ja uraani isotoope.







  NB! | Separaator, mis suudab eraldada plii isotoope ühe massiühiku suuruse erinevusega, suudab rikastada uraani isotoope kolme massiühiku suuruse erinevusega. |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 3.B.5 hõlmab separaatoreid, mis võimaldavad rikastada stabiilseid isotoope ja uraani isotoope.

NB!

Separaator, mis suudab eraldada plii isotoope ühe massiühiku suuruse erinevusega, suudab rikastada uraani isotoope kolme massiühiku suuruse erinevusega.

| 2. | Punkt 3.B.5 hõlmab separaatoreid, millel mõlemad, nii iooniallikad kui ka kollektorid võivad asuda kas magnetväljas või väljaspool magnetvälja. |
| --- | --- |

2.

Punkt 3.B.5 hõlmab separaatoreid, millel mõlemad, nii iooniallikad kui ka kollektorid võivad asuda kas magnetväljas või väljaspool magnetvälja.

| Tehniline märkus: | Üks 50 mA suurune iooniallikas ei suuda looduslikust uraanist toota aastas rohkem kui 3 g eraldatud kõrgrikastatud uraani. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

3.B.6.   Massispektromeetrid, mis võimaldavad mõõta ioone massiga 230 aatommassiühikut või rohkem ning mille lahutusvõime on parem kui 2 osa 230-st, ning nende iooniallikaid:

| NB! | Massispektromeetrid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jooksvaks UF6 proovide analüüsimiseks, on hõlmatud dokumendi INFCIRC/254 1. osaga (muudetud kujul). |
| --- | --- |

NB!

Massispektromeetrid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud jooksvaks UF6 proovide analüüsimiseks, on hõlmatud dokumendi INFCIRC/254 1. osaga (muudetud kujul).

| a. | induktiivselt sidestatud plasma massispektromeetrid (ICP/MS); |
| --- | --- |

a.

induktiivselt sidestatud plasma massispektromeetrid (ICP/MS);

| b. | huumlahendus-massispektromeetrid (GDMS); |
| --- | --- |

b.

huumlahendus-massispektromeetrid (GDMS);

| c. | termilise ionisatsiooni massispektromeetrid (TIMS); |
| --- | --- |

c.

termilise ionisatsiooni massispektromeetrid (TIMS);

| d. | elektronpommitusega massispektromeetrid, millel on mõlemad järgmised omadused:






  1. | molekulaarkimbu sisselaskesüsteem, mis suunavad kollimeeritud kimbu analüüsi tulemusel saadud molekule ioonallika piirkonda, kus molekulid ioniseeritakse elektronkiirega, ja |
| --- | --- | --- |

d.

elektronpommitusega massispektromeetrid, millel on mõlemad järgmised omadused:

1.

molekulaarkimbu sisselaskesüsteem, mis suunavad kollimeeritud kimbu analüüsi tulemusel saadud molekule ioonallika piirkonda, kus molekulid ioniseeritakse elektronkiirega, ja

| 2. | üks või rohkem „külmalõksu”, mida saab jahutada temperatuurini 193 K (– 80 °C) või alla seda, et püüda kinni analüüsi tulemusel saadud molekulid, mida elektronkiir ei ole ioniseerinud; |
| --- | --- |

2.

üks või rohkem „külmalõksu”, mida saab jahutada temperatuurini 193 K (– 80 °C) või alla seda, et püüda kinni analüüsi tulemusel saadud molekulid, mida elektronkiir ei ole ioniseerinud;

| e. | massispektromeetrid, mis on varustatud mikrofluorimisioonallikaga ja on ette nähtud aktiniididele või aktiniidfluoriididele. |
| --- | --- |

e.

massispektromeetrid, mis on varustatud mikrofluorimisioonallikaga ja on ette nähtud aktiniididele või aktiniidfluoriididele.

Tehnilised märkused:

| 1. | Punktis 3.B.6.d kirjeldatakse massispektromeetreid, mida tavaliselt kasutatakse UF6 gaasi proovide isotoobianalüüsiks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Punktis 3.B.6.d osutatud elektronpommitusega massispektromeetreid nimetatakse ka elektronlöök-massispektromeetriteks või elektronionisatsiooni massispektromeetriteks. |
| --- | --- |

2.

| 3. | „Külmalõks” punktis 3.B.6.d.2 on seade, mis püüab gaasimolekulid lõksu nende külmadele pindadele kondenseerimise või külmutamise teel. Selle punkti tähenduses ei ole suletud ahelaga gaasilise heeliumi krüogeenne vaakumpump „külmalõks”. |
| --- | --- |

3.

3.C.   MATERJALID

Puuduvad.

3.D.   TARKVARA

3.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 3.A.1, 3.B.3 või 3.B.4 nimetatud seadmete „kasutamiseks”.

3.D.2.   „Tarkvara” või krüpteerimisvõtmed/-koodid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktiga 3.A.1 hõlmamata seadmete jõudlusparameetrite suurendamiseks või vabastamiseks, ning mis vastab punktis 3.A.1 nimetatud parameetritele või ületab neid.

3.D.3   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktiga 3.A.1 hõlmatud seadmete jõudlusparameetrite suurendamiseks või vabastamiseks.

3.E.   TEHNOLOOGIA

3.E.1.   Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 3.A – 3.D nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

4.   RASKE VEE TOOTMISE TEHASE JAOKS ASJAKOHASED SEADMEDCommande ZA sans blanc avant! -- FI 2004/06/001(muud kui kontrollnimekirja kantud kaubad)

4.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

4.A.1.   Spetsiaalsed topendid, mida võib kasutada raske vee eraldamiseks tavalisest veest ja millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | valmistatud fosforpronksvõrgust, mida on märguvuse parandamiseks keemiliselt töödeldud ja |
| --- | --- |

a.

valmistatud fosforpronksvõrgust, mida on märguvuse parandamiseks keemiliselt töödeldud ja

| b. | projekteeritud kasutamiseks vaakumdestillatsioonikolonnides. |
| --- | --- |

b.

projekteeritud kasutamiseks vaakumdestillatsioonikolonnides.

4.A.2.   Pumbad, mis tsirkuleerivad kontsentreeritud või lahjendatud kaaliumamiidi katalüsaatorlahuseid vedelas ammoniaagis (KNH2/NH3) ja millel on kõik järgmised omadused:

| a. | õhutihedad (st hermeetiliselt suletud), |
| --- | --- |

a.

õhutihedad (st hermeetiliselt suletud),

| b. | tootlikkusega 8,5 m3/h või rohkem ja |
| --- | --- |

b.

tootlikkusega 8,5 m3/h või rohkem ja

| c. | üks järgmistest omadustest:






  1. | kontsentreeritud kaaliumamiidilahuste (1 % või suurema kontsentratsiooniga) jaoks on töörõhk 1,5–60 Mpa või |
| --- | --- | --- |

c.

üks järgmistest omadustest:

1.

kontsentreeritud kaaliumamiidilahuste (1 % või suurema kontsentratsiooniga) jaoks on töörõhk 1,5–60 Mpa või

| 2. | lahjendatud kaaliumamiidilahuste (alla 1 % kontsentratsiooniga) jaoks on töörõhk 20–60 MPa. |
| --- | --- |

2.

lahjendatud kaaliumamiidilahuste (alla 1 % kontsentratsiooniga) jaoks on töörõhk 20–60 MPa.

4.A.3.   Turboekspandrid või turboekspander-kompressorgarnituurid, millel on järgmised omadused:

| a. | projekteeritud töötamiseks väljundtemperatuuril 35 K (– 238 °C) või madalamal ja |
| --- | --- |

a.

projekteeritud töötamiseks väljundtemperatuuril 35 K (– 238 °C) või madalamal ja

| b. | projekteeritud vesinikgaasi tootlikkus on 1 000 kg/h või suurem. |
| --- | --- |

b.

projekteeritud vesinikgaasi tootlikkus on 1 000 kg/h või suurem.

4.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

4.B.1.   Järgmised vesi-vesiniksulfiid-vahetuskolonnid ja nende sisekontaktorid:

| NB! | Spetsiaalselt raske vee tootmiseks projekteeritud või valmistatud kolonnide kohta vt dokumendi INFCIRC/254 1. osa (muudetud). |
| --- | --- |

NB!

Spetsiaalselt raske vee tootmiseks projekteeritud või valmistatud kolonnide kohta vt dokumendi INFCIRC/254 1. osa (muudetud).

| a. | vesi-vesiniksulfiid-taldrikvahetuskolonnid, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | võivad töötada rõhul 2 MPa või rohkem; |
| --- | --- | --- |

a.

vesi-vesiniksulfiid-taldrikvahetuskolonnid, millel on kõik järgmised omadused:

1.

võivad töötada rõhul 2 MPa või rohkem;

| 2. | valmistatud süsinikterasest, mille austeniitse tera suurus on 5 või suurem ASTM-i (või samaväärse standardi) järgi ja |
| --- | --- |

2.

valmistatud süsinikterasest, mille austeniitse tera suurus on 5 või suurem ASTM-i (või samaväärse standardi) järgi ja

| 3. | diameetriga 1,8 m või rohkem; |
| --- | --- |

3.

diameetriga 1,8 m või rohkem;

| b. | Punktis 4.B.1.a nimetatud vesi-vesiniksulfiid-taldrikvahetuskolonnide jaoks ette nähtud sisekontaktorid.








  Tehniline märkus: | Kolonnide „sisekontaktoriteks” on segmenditud taldrikud efektiivdiameetriga 1,8 m või rohkem, mis on projekteeritud hõlbustama vastuvoolukontakti ning on valmistatud roostevabast terasest süsinikusisaldusega kuni 0,03 %. Need võivad olla sõeltaldrikud, ventiiltaldrikud, kellakujulised või turbovõretaldrikud. |
| --- | --- | --- |

b.

Punktis 4.B.1.a nimetatud vesi-vesiniksulfiid-taldrikvahetuskolonnide jaoks ette nähtud sisekontaktorid.

Tehniline märkus:

4.B.2.   Vesiniku krüodestillatsiooni kolonnid, millel on kõik järgmised omadused:

| a. | projekteeritud tööks temperatuuril 35 K (– 238 °C) või madalamal; |
| --- | --- |

a.

projekteeritud tööks temperatuuril 35 K (– 238 °C) või madalamal;

| b. | projekteeritud töötama siserõhul 0,5–5 MPa; |
| --- | --- |

b.

projekteeritud töötama siserõhul 0,5–5 MPa;

| c. | valmistatud:






  1. | vähese väävlisisaldusega 300-seeria roostevabast terasest, mille austeniitse tera suurus on 5 või suurem ASTM-i (või samaväärse standardi) järgi, või |
| --- | --- | --- |

c.

valmistatud:

1.

vähese väävlisisaldusega 300-seeria roostevabast terasest, mille austeniitse tera suurus on 5 või suurem ASTM-i (või samaväärse standardi) järgi, või

| 2. | samalaadsetest ülimadalat temperatuuri ja H2 keskkonda taluvatest materjalidest ja |
| --- | --- |

2.

samalaadsetest ülimadalat temperatuuri ja H2 keskkonda taluvatest materjalidest ja

| d. | sisediameetriga 30 cm või rohkem ning „tegeliku pikkusega” 4 m või üle selle.








  Tehniline märkus: | Termin „tegelik pikkus” osutab pakkematerjali aktiivkõrgusele pakketüüpi kolonnis või sisekontaktori plaatide aktiivkõrgusele plaaditüüpi kolonnis. |
| --- | --- | --- |

d.

sisediameetriga 30 cm või rohkem ning „tegeliku pikkusega” 4 m või üle selle.

Tehniline märkus:

4.B.3.   [Ei ole enam kasutusel – alates 14. juunist 2013]

4.C.   MATERJALID

Puuduvad.

4.D.   TARKVARA

Puuduvad.

4.E.   TEHNOLOOGIA

4.E.1.   Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 4.A – 4.D nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

5.   TESTIMIS- JA MÕÕTMISSEADMED TUUMALÕHKESEADMETE ARENDAMISEKS

5.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

5.A.1.   Fotokordistitorud, millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | fotokatoodi pindala on suurem kui 20 cm2
  ja |
| --- | --- |

a.

fotokatoodi pindala on suurem kui 20 cm2
  ja

| b. | anoodimpulsi tõusuaeg on lühem kui 1 ns. |
| --- | --- |

b.

anoodimpulsi tõusuaeg on lühem kui 1 ns.

5.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

5.B.1.   Impulssröntgenikiirguse generaatorid või impulsselektronkiirendid, millel on mis tahes järgmine omaduste kombinatsioon:

| a. | 1. | kiirendatud elektronide tippenergia 500 keV või rohkem, kuid vähem kui 25 MeV, ja |
| --- | --- | --- |

a.

1.

kiirendatud elektronide tippenergia 500 keV või rohkem, kuid vähem kui 25 MeV, ja

| 2. | hüvetegur (K) 0,25 või suurem või |
| --- | --- |

2.

hüvetegur (K) 0,25 või suurem või

| b. | 1. | kiirendatud elektronide tippenergia 25 MeV või rohkem ja |
| --- | --- | --- |

b.

1.

kiirendatud elektronide tippenergia 25 MeV või rohkem ja

| 2. | tippvõimsus on suurem kui 50 MW. |
| --- | --- |

2.

tippvõimsus on suurem kui 50 MW.

| Märkus: | Punkt 5.B.1 ei hõlma kiirendeid, mida kasutatakse muude seadmete komponentidena, mille eesmärgiks ei ole elektronkiire- või röntgenikiirguse tekitamine (nt elektronmikroskoopia) või mis on ette nähtud kasutamiseks meditsiinis. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 5.B.1 ei hõlma kiirendeid, mida kasutatakse muude seadmete komponentidena, mille eesmärgiks ei ole elektronkiire- või röntgenikiirguse tekitamine (nt elektronmikroskoopia) või mis on ette nähtud kasutamiseks meditsiinis.

Tehnilised märkused:

| 1. | Hüvetegur (K) on defineeritud järgmiselt: K = 1,7 × 103 V2.65Q. V on elektronide tippenergia megaelektronvoltides. Kui kiirendi impulsi kestus on 1 μs või lühem, siis Q tähistab kogu kiirendatud laengut kulonites. Kui kiirendi impulsi kestus on pikem kui 1 μs, siis tähistab Q 1 μs jooksul kiirendatud maksimaalset laengut. Q on võrdne elektronkiire voolu i amprites integraaliga aja t suhtes sekundites, üle impulsi kestuse (Q = ƒ idt). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tippvõimsus = (tipp-pinge voltides) × (elektronkiire tippvool amprites). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kiirendites, mis põhinevad mikrolaine õõnesresonaatoritel, loetakse impulsi kestuseks järgmistest väikseim: kas 1 μs või ühe mikrolaine modulaatoriimpulsi tekitatud kokkusurutud kiirepaketi kestus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kiirendites, mis põhinevad mikrolaine õõnesresonaatoritel, loetakse kiire tippvoolu väärtuseks kokkusurutud kiirepaketi keskmistatud voolu väärtust selle kiirepaketi kestel. |
| --- | --- |

4.

5.B.2.   Suure lõppkiirusega relvasüsteemid (raketikütus, gaas, mähis, elektromagnetilist ja elektrotermilist tüüpi ning teised edasiarendatud süsteemid), mis on võimelised kiirendama mürsku kiiruseni 1,5 km/s või rohkem.

| Märkus: | See punkt ei hõlma relvi, mis on spetsiaalselt projekteeritud kineetilise energiaga relvasüsteemide jaoks. |
| --- | --- |

Märkus:

See punkt ei hõlma relvi, mis on spetsiaalselt projekteeritud kineetilise energiaga relvasüsteemide jaoks.

5.B.3.   Kiirkaamerad ja pildindusseadmed ning nende komponendid:

| NB! | „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud kaamerate jõudluse suurendamiseks või vabastamiseks, või pildindusseadmed eespool nimetatud parameetritele vastamiseks on hõlmatud punktidega 5.D.1 ja 5.D.2. |
| --- | --- |

NB!

„Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud kaamerate jõudluse suurendamiseks või vabastamiseks, või pildindusseadmed eespool nimetatud parameetritele vastamiseks on hõlmatud punktidega 5.D.1 ja 5.D.2.

| a. | vöötkaamerad ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:






  1. | vöötkaamerad, mille kirjutuskiirus on suurem kui 0,5 mm/μs; |
| --- | --- | --- |

a.

vöötkaamerad ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:

1.

vöötkaamerad, mille kirjutuskiirus on suurem kui 0,5 mm/μs;

| 2. | elektroonilised vöötkaamerad, mille võimalik ajaline lahutus on parem kui 50 ns; |
| --- | --- |

2.

elektroonilised vöötkaamerad, mille võimalik ajaline lahutus on parem kui 50 ns;

| 3. | punktis 5.B.3.a.2 nimetatud kaamerate vöötlambid; |
| --- | --- |

3.

punktis 5.B.3.a.2 nimetatud kaamerate vöötlambid;

| 4. | lisandprogrammid, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks vöötkaameratega, millel on moodulstruktuurid ja mis võimaldavad punktis 5.B.3.a.1 või 5.B.3.a.2 nimetatud jõudlusspetsifikatsioone; |
| --- | --- |

4.

lisandprogrammid, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks vöötkaameratega, millel on moodulstruktuurid ja mis võimaldavad punktis 5.B.3.a.1 või 5.B.3.a.2 nimetatud jõudlusspetsifikatsioone;

| 5. | spetsiaalselt punktis 5.B.3.a.1 nimetatud kaamerate jaoks projekteeritud sünkroniseeriva elektroonika moodulid, rootorikoostud, mis koosnevad turbiinidest, peeglitest ja laagritest; |
| --- | --- |

5.

spetsiaalselt punktis 5.B.3.a.1 nimetatud kaamerate jaoks projekteeritud sünkroniseeriva elektroonika moodulid, rootorikoostud, mis koosnevad turbiinidest, peeglitest ja laagritest;

| b. | kaaderkaamerad ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:






  1. | kaaderkaamerad, mille salvestuskiirus on üle 225 000 kaadri sekundis; |
| --- | --- | --- |

b.

kaaderkaamerad ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:

1.

kaaderkaamerad, mille salvestuskiirus on üle 225 000 kaadri sekundis;

| 2. | kaaderkaamerad, mille võimalik kaadri säriaeg on 50 ns või vähem; |
| --- | --- |

2.

kaaderkaamerad, mille võimalik kaadri säriaeg on 50 ns või vähem;

| 3. | kaaderpildinduslambid ja tahkis-pildindusseadmed, mille kujutise kiire strobeerimise aeg 50 ns või vähem ja mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 5.B.3.b.1 või 5.B.3.b.2 nimetatud kaamerate jaoks; |
| --- | --- |

3.

kaaderpildinduslambid ja tahkis-pildindusseadmed, mille kujutise kiire strobeerimise aeg 50 ns või vähem ja mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 5.B.3.b.1 või 5.B.3.b.2 nimetatud kaamerate jaoks;

| 4. | lisandprogrammid, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks kaaderkaameratega, millel on moodulstruktuurid ja mis võimaldavad punktis 5.B.3.b.1 või 5.B.3.b.2 nimetatud jõudlusspetsifikatsioone; |
| --- | --- |

4.

lisandprogrammid, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks kaaderkaameratega, millel on moodulstruktuurid ja mis võimaldavad punktis 5.B.3.b.1 või 5.B.3.b.2 nimetatud jõudlusspetsifikatsioone;

| 5. | spetsiaalselt punktis 5.B.3.b.1 või 5.B.3.b.2 nimetatud kaamerate jaoks projekteeritud sünkroniseeriva elektroonika moodulid, rootorikoostud, mis koosnevad turbiinidest, peeglitest ja laagritest; |
| --- | --- |

5.

spetsiaalselt punktis 5.B.3.b.1 või 5.B.3.b.2 nimetatud kaamerate jaoks projekteeritud sünkroniseeriva elektroonika moodulid, rootorikoostud, mis koosnevad turbiinidest, peeglitest ja laagritest;

| c. | järgmised tahkiskaamerad või elektronlambiga kaamerad ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:






  1. | tahkiskaamerad või elektronlambiga kaamerad, mille kujutise kiire strobeerimise aeg on 50 ns või vähem; |
| --- | --- | --- |

c.

järgmised tahkiskaamerad või elektronlambiga kaamerad ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:

1.

tahkiskaamerad või elektronlambiga kaamerad, mille kujutise kiire strobeerimise aeg on 50 ns või vähem;

| 2. | tahkis-pildindusseadmed ja kujutisevõimendite torud, mille kujutise kiire strobeerimise aeg on 50 ns või vähem ning mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 5.B.3.c.1 nimetatud kaamerate jaoks; |
| --- | --- |

2.

tahkis-pildindusseadmed ja kujutisevõimendite torud, mille kujutise kiire strobeerimise aeg on 50 ns või vähem ning mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 5.B.3.c.1 nimetatud kaamerate jaoks;

| 3. | elektro-optilised katikuseadmed (Kerri või Pockelsi rakud), kujutise kiire strobeerimisega (sisselülitusaeg) 50 μs või vähem; |
| --- | --- |

3.

elektro-optilised katikuseadmed (Kerri või Pockelsi rakud), kujutise kiire strobeerimisega (sisselülitusaeg) 50 μs või vähem;

| 4. | lisandprogrammid, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks kaameratega, millel on moodulstruktuurid ja mis võimaldavad punktis 5.B.3.c.1 nimetatud jõudlusspetsifikatsioone. |
| --- | --- |

4.

lisandprogrammid, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks kaameratega, millel on moodulstruktuurid ja mis võimaldavad punktis 5.B.3.c.1 nimetatud jõudlusspetsifikatsioone.

| Tehniline märkus: | Üheraamilisi kiirkaameraid saab kasutada üksi dünaamilisest sündmusest üksikpildi tegemiseks või mitut sellist kaamerat saab kombineerida järjestikku käivitatavas süsteemis sündmusest mitme pildi tegemiseks. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

5.B.4.   [Ei ole enam kasutusel – alates 14. juunist 2013]

5.B.5.   Järgmised eriseadmed hüdrodünaamiliste katsete jaoks:

| a. | kiiruse mõõtmise interferomeetrid, mis on ette nähtud üle 1 km/s kiiruste mõõtmiseks ajavahemike vältel, mis on lühemad kui 10 μs. |
| --- | --- |

a.

kiiruse mõõtmise interferomeetrid, mis on ette nähtud üle 1 km/s kiiruste mõõtmiseks ajavahemike vältel, mis on lühemad kui 10 μs.

| b. | löögisurve mõõturid, mis on võimelised mõõtma rõhku, mis on suurem kui 10 GPa, sealhulgas manganiiniga, üterbiumiga ja polüvinülideen-bifluoriidiga tehtud (PVBF, PVF2) kalibraatorid; |
| --- | --- |

b.

löögisurve mõõturid, mis on võimelised mõõtma rõhku, mis on suurem kui 10 GPa, sealhulgas manganiiniga, üterbiumiga ja polüvinülideen-bifluoriidiga tehtud (PVBF, PVF2) kalibraatorid;

| c. | kvartsist rõhuandurid, suurematele rõhkudele kui 10 GPa. |
| --- | --- |

c.

kvartsist rõhuandurid, suurematele rõhkudele kui 10 GPa.

| Märkus: | Punkt 5.B.5.a hõlmab kiiruse mõõtmise interferomeetreid, nagu kiiruse interferomeeter-süsteem mis tahes reflektori jaoks (VISAR), Doppleri laserinterferomeetrid (DLI) ja Doppleri valgus-kiirusmõõturid (PDV), mida tuntakse ka heterodüün-kiirusmõõturitena (Het-V). |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 5.B.5.a hõlmab kiiruse mõõtmise interferomeetreid, nagu kiiruse interferomeeter-süsteem mis tahes reflektori jaoks (VISAR), Doppleri laserinterferomeetrid (DLI) ja Doppleri valgus-kiirusmõõturid (PDV), mida tuntakse ka heterodüün-kiirusmõõturitena (Het-V).

5.B.6.   Kiired impulssgeneraatorid ja nende impulssliidesed ning millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | väljundpinge üle 6 V, aktiivkoormusel vähem kui 55 oomi ja |
| --- | --- |

a.

väljundpinge üle 6 V, aktiivkoormusel vähem kui 55 oomi ja

| b. | „impulsi siirdeaeg” 500 ps või vähem. |
| --- | --- |

b.

„impulsi siirdeaeg” 500 ps või vähem.

Tehnilised märkused:

| 1. | Punktis 5.B.6.b on „impulsi siirdeaeg” defineeritud kui ajavahemik pinge amplituudi väärtuste 10 % ja 90 % vahel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Impulssliidesed on impulsside formeerimise lülitused, mis on mõeldud võtma vastu pinge hüppefunktsiooni ja seda kujundama mitmesuguste kujudega impulssideks, sealhulgas nelinurkseteks, kolmnurkseteks, hüppelisteks, eksponentsiaalseteks või üksiktsükliliseks. Impulssliidesed võivad olla impulssgeneraatorisse sisse ehitatud, seadme pistikmooduliks või väliselt ühendatavaks seadmeks. |
| --- | --- |

2.

5.B.7.   Sulustusanumad, kambrid, konteinerid ja muud sarnased mahutid, mis on projekteeritud brisantlõhkeainete või -seadmete katsetamiseks ja millel mõlemal on järgmised omadused:

| a. | need on projekteeritud selliselt, et need on võimelised sulustama plahvatust, mis on ekvivalentne 2 kg trinitrotolueeniga (TNT) või sellest suurem; ja |
| --- | --- |

a.

need on projekteeritud selliselt, et need on võimelised sulustama plahvatust, mis on ekvivalentne 2 kg trinitrotolueeniga (TNT) või sellest suurem; ja

| b. | neil on konstruktsioonielemendid või funktsioonid, mis võimaldavad diagnostilise või mõõtmisalase teabe edastamist reaalajas või hilinemisega. |
| --- | --- |

b.

neil on konstruktsioonielemendid või funktsioonid, mis võimaldavad diagnostilise või mõõtmisalase teabe edastamist reaalajas või hilinemisega.

5.C.   MATERJALID

Puuduvad.

5.D.   TARKVARA

5.D.1.   „Tarkvara” või krüpteerimisvõtmed/-koodid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktiga 5.B.3 hõlmamata seadmete jõudlusparameetrite suurendamiseks või vabastamiseks, ning mis vastab punktis 5.B.3 nimetatud parameetritele või ületab neid.

5.D.2.   „Tarkvara” või krüpteerimisvõtmed/-koodid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktiga 5.B.3 hõlmatud seadmete jõudlusparameetrite suurendamiseks või vabastamiseks.

5.E.   TEHNOLOOGIA

5.E.1.   Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 5.A – 5.D. nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

6.   TUUMALÕHKESEADMETE KOMPONENDID

6.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

6.A.1.   Detonaatorid ja mitmepunktilised initsieerimissüsteemid:

| a. | elektriliselt juhitavad lõhkeaine detonaatorid:






  1. | lõhkamissild (EB); |
| --- | --- | --- |

a.

elektriliselt juhitavad lõhkeaine detonaatorid:

1.

lõhkamissild (EB);

| 2. | lõhkamissilla juhtmed (EBW); |
| --- | --- |

2.

lõhkamissilla juhtmed (EBW);

| 3. | lööksütik; |
| --- | --- |

3.

lööksütik;

| 4. | plahvatava lehtmetalliga detonaator (EFI); |
| --- | --- |

4.

plahvatava lehtmetalliga detonaator (EFI);

| b. | süsteemid, mis kasutatavad üksik- või mitmikdetonaatoreid, mis on ette nähtud üle 5 000 mm2 lõhkeainepinna peaaegu samaaegseks initsieerimiseks ühe süütesignaaliga nii, et initsieerimise ajaline ulatus üle kogu pinna oleks vähem kui 2,5 μs. |
| --- | --- |

b.

süsteemid, mis kasutatavad üksik- või mitmikdetonaatoreid, mis on ette nähtud üle 5 000 mm2 lõhkeainepinna peaaegu samaaegseks initsieerimiseks ühe süütesignaaliga nii, et initsieerimise ajaline ulatus üle kogu pinna oleks vähem kui 2,5 μs.

| Märkus: | Punkt 6.A.1 ei hõlma detonaatoreid, mis kasutavad üksnes initsieerivaid lõhkeained, nt pliiasiidi. |
| --- | --- |

Märkus:

Punkt 6.A.1 ei hõlma detonaatoreid, mis kasutavad üksnes initsieerivaid lõhkeained, nt pliiasiidi.

| Tehniline märkus: | Punktis 6.A.1 nimetatud detonaatorite puhul kasutatakse väikest elektrijuhti (silda, sildtraati või fooliumi), mis aurustub plahvatuslikult, kui kiire suurevooluline elektriline impulss seda läbib. Muude detonaatorite kui lööksütiku puhul vallandab plahvatav elektrijuht keemilise detonatsiooni elektrit juhtivas ja väga plahvatusohtlikus materjalis, nt PETN (pentaerütritooltetranitraat). Lööksütiku puhul paiskab elektrijuhi plahvatuslik vaporisatsioon lööknõela teisele poole tühimikku ning lööknõela põrge lõhkeaine pihta vallandab keemilise detonatsiooni. Mõnede mudelite puhul paisatakse lööknõel magnetvälja abil. Plahvatava lehtmetalliga detonaator võib tähendada nii EB-detonaatorit kui lööksütikuga detonaatorit. Samuti kasutatakse mõnikord sõna „initsiaator” sõna „detonaator” asemel. |
| --- | --- |

Tehniline märkus:

6.A.2.   Süütesüsteemid ja vastavad suure voolu impulssgeneraatorid:

| a. | lõhkeainete detonaatorite initsieerimissüsteemid, kaasa arvatud elektrooniliselt laetud ja optiliselt juhitavad detonaatorite süsteemid, mis on projekteeritud juhtima eespool punktis 6.A.1 nimetatud mitmikkontrolli detonaatoreid; |
| --- | --- |

a.

lõhkeainete detonaatorite initsieerimissüsteemid, kaasa arvatud elektrooniliselt laetud ja optiliselt juhitavad detonaatorite süsteemid, mis on projekteeritud juhtima eespool punktis 6.A.1 nimetatud mitmikkontrolli detonaatoreid;

| b. | moodul-elektriimpulsi generaatorid (pulsarid), millel on kõik järgmised tehnilised omadused:






  1. | projekteeritud portatiivseks, mobiilseks või karmides tingimustes kasutamiseks; |
| --- | --- | --- |

b.

moodul-elektriimpulsi generaatorid (pulsarid), millel on kõik järgmised tehnilised omadused:

1.

projekteeritud portatiivseks, mobiilseks või karmides tingimustes kasutamiseks;

| 2. | võimelised andma energiat vähem kui 15 μs jooksul koormustel vähem kui 40 oomi; |
| --- | --- |

2.

võimelised andma energiat vähem kui 15 μs jooksul koormustel vähem kui 40 oomi;

| 3. | väljundvool üle 100 A; |
| --- | --- |

3.

väljundvool üle 100 A;

| 4. | ükski mõõde ei ületa 30 cm; |
| --- | --- |

4.

ükski mõõde ei ületa 30 cm;

| 5. | massiga alla 30 kg ja |
| --- | --- |

5.

massiga alla 30 kg ja

| 6. | ette nähtud kasutamiseks laiendatud temperatuurivahemikus 223 K kuni 373 K (– 50 °C kuni 100 °C) või määratletud kohaseks kasutamiseks kosmoses. |
| --- | --- |

6.

ette nähtud kasutamiseks laiendatud temperatuurivahemikus 223 K kuni 373 K (– 50 °C kuni 100 °C) või määratletud kohaseks kasutamiseks kosmoses.

| c. | Mikro-dünamod (micro-firing units), millel on kõik järgmised omadused:






  1. | mõõtmed ei ületa 35 mm; |
| --- | --- | --- |

c.

Mikro-dünamod (micro-firing units), millel on kõik järgmised omadused:

1.

mõõtmed ei ületa 35 mm;

| 2. | tööpinge võrdne või suurem kui 1 kV; |
| --- | --- |

2.

tööpinge võrdne või suurem kui 1 kV;

| 3. | mahtuvus on võrdne või suurem kui 100 nF. |
| --- | --- |

3.

mahtuvus on võrdne või suurem kui 100 nF.

| Märkus: | Optiliselt juhitavad detonaatorite süsteemid hõlmavad nii laserinitsieerimise kui ka laserlaenguga süsteeme. Lõhkeaine detonaatorite initsieerimissüsteemid hõlmavad nii plahvatavaid ferroelektrilisi kui ka plahvatavaid ferromagneetilisi initsieerimissüsteeme. Punkt 6.A.2.b hõlmab ksenoonvälklampide juhtimisseadmeid. |
| --- | --- |

Märkus:

Optiliselt juhitavad detonaatorite süsteemid hõlmavad nii laserinitsieerimise kui ka laserlaenguga süsteeme. Lõhkeaine detonaatorite initsieerimissüsteemid hõlmavad nii plahvatavaid ferroelektrilisi kui ka plahvatavaid ferromagneetilisi initsieerimissüsteeme. Punkt 6.A.2.b hõlmab ksenoonvälklampide juhtimisseadmeid.

6.A.3.   Lülitusseadmed:

| a. | külmkatoodiga lambid, gaasiga täidetult või mitte, mis töötavad analoogiliselt kaitsesädemikuga ja millel on kõik järgmised omadused:






  1. | sisaldavad kolme või enamat elektroodi; |
| --- | --- | --- |

a.

külmkatoodiga lambid, gaasiga täidetult või mitte, mis töötavad analoogiliselt kaitsesädemikuga ja millel on kõik järgmised omadused:

1.

sisaldavad kolme või enamat elektroodi;

| 2. | anoodpinge tippnimiväärtusega 2,5 kV või rohkem; |
| --- | --- |

2.

anoodpinge tippnimiväärtusega 2,5 kV või rohkem;

| 3. | anoodvoolu tippnimiväärtus 100 A või rohkem ja |
| --- | --- |

3.

anoodvoolu tippnimiväärtus 100 A või rohkem ja

| 4. | anoodi viiteaeg 10 μs või vähem; |
| --- | --- |

4.

anoodi viiteaeg 10 μs või vähem;

| Märkus: | punkt 6.A.3.a hõlmab gaastäitega krütrone ja vaakumsprütrone. |
| --- | --- |

Märkus:

punkt 6.A.3.a hõlmab gaastäitega krütrone ja vaakumsprütrone.

| b. | ümberlülitatavad sädevahemikud, millel on mõlemad järgmised omadused:






  1. | anoodi viiteaeg 15 μs või lühem ja |
| --- | --- | --- |

b.

ümberlülitatavad sädevahemikud, millel on mõlemad järgmised omadused:

1.

anoodi viiteaeg 15 μs või lühem ja

| 2. | tippnimivoolutugevus 500 A või rohkem; |
| --- | --- |

2.

tippnimivoolutugevus 500 A või rohkem;

| c. | kiirlülitustoimega moodulid või sõlmed, millel on kõik järgmised tehnilised omadused:






  1. | anoodpinge tippnimiväärtus üle 2 kV; |
| --- | --- | --- |

c.

kiirlülitustoimega moodulid või sõlmed, millel on kõik järgmised tehnilised omadused:

1.

anoodpinge tippnimiväärtus üle 2 kV;

| 2. | anoodvoolu tippnimiväärtus 500 A või rohkem ja |
| --- | --- |

2.

anoodvoolu tippnimiväärtus 500 A või rohkem ja

| 3. | sisselülitusaeg 1 μs või vähem. |
| --- | --- |

3.

sisselülitusaeg 1 μs või vähem.

6.A.4.   Impulsi vabastamise kondensaatorid, millel on üks järgmistest omaduste kombinatsioonidest:

| a. | 1. | tööpinge suurem kui 1,4 kV; |
| --- | --- | --- |

a.

1.

tööpinge suurem kui 1,4 kV;

| 2. | energiamahutavus suurem kui 10 J; |
| --- | --- |

2.

energiamahutavus suurem kui 10 J;

| 3. | elektrimahtuvus suurem kui 0,5 μF ja |
| --- | --- |

3.

elektrimahtuvus suurem kui 0,5 μF ja

| 4. | jadainduktiivsus väiksem kui 50 nH või |
| --- | --- |

4.

jadainduktiivsus väiksem kui 50 nH või

| b. | 1. | tööpinge suurem kui 750 V; |
| --- | --- | --- |

b.

1.

tööpinge suurem kui 750 V;

| 2. | elektrimahtuvus suurem kui 0,25 μF ja |
| --- | --- |

2.

elektrimahtuvus suurem kui 0,25 μF ja

| 3. | jadainduktiivsus väiksem kui 10 nH. |
| --- | --- |

3.

jadainduktiivsus väiksem kui 10 nH.

6.A.5.   Neutronite genereerimise süsteemid, kaasa arvatud lambid, millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | need on ette nähtud tööoperatsioonide täitmiseks ilma välise vaakumsüsteemita ning |
| --- | --- |

a.

need on ette nähtud tööoperatsioonide täitmiseks ilma välise vaakumsüsteemita ning

| b. | 1. | triitium-deuteerium tuumareaktsiooni esilekutsumiseks kasutatakse elektrostaatilist kiirendamist või |
| --- | --- | --- |

b.

1.

triitium-deuteerium tuumareaktsiooni esilekutsumiseks kasutatakse elektrostaatilist kiirendamist või

| 2. | deuteerium-deuteerium tuumareaktsiooni esilekutsumiseks kasutatakse elektrostaatiline kiirendamist, mis on võimeline saavutama väljundit 3 × 9 neutronit/s või enam. |
| --- | --- |

2.

deuteerium-deuteerium tuumareaktsiooni esilekutsumiseks kasutatakse elektrostaatiline kiirendamist, mis on võimeline saavutama väljundit 3 × 9 neutronit/s või enam.

6.A.6.   Liistakujooned, mis annavad madalinduktiivsuse raja detonaatoritele ja millel on järgmised omadused:

| a. | nimipinge suurem kui 2 kV ja |
| --- | --- |

a.

nimipinge suurem kui 2 kV ja

| b. | induktiivsus väiksem kui 20 nH. |
| --- | --- |

b.

induktiivsus väiksem kui 20 nH.

6.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

Puuduvad.

6.C.   MATERJALID

6.C.1.   Brisantlõhkeained või segud, mis sisaldavad üle 2 massiprotsendi mõnda järgmist:

| a. | tsüklotetrametüleentetranitramiin (HMX) (CAS 2691-41-0); |
| --- | --- |

a.

tsüklotetrametüleentetranitramiin (HMX) (CAS 2691-41-0);

| b. | tsüklotrimetüleentrinitramiin (HMX) (CAS 121-82-4); |
| --- | --- |

b.

tsüklotrimetüleentrinitramiin (HMX) (CAS 121-82-4);

| c. | triaminotrinitrobenseen (TATB) (CAS 3058-38-6); |
| --- | --- |

c.

triaminotrinitrobenseen (TATB) (CAS 3058-38-6);

| d. | aminodinitrobensofuroksaan või 7-amino-4,6-nitrobensofurasaan-1-oksiid (ADNBF) (CAS 97096-78-1); |
| --- | --- |

d.

aminodinitrobensofuroksaan või 7-amino-4,6-nitrobensofurasaan-1-oksiid (ADNBF) (CAS 97096-78-1);

| e. | 1,1-diamino-2,2-dinitroetüleen (DADE või FOX7) (CAS 145250-81-3); |
| --- | --- |

e.

1,1-diamino-2,2-dinitroetüleen (DADE või FOX7) (CAS 145250-81-3);

| f. | 2,4-dinitroimidasool (CAS 5213-49-0); |
| --- | --- |

f.

2,4-dinitroimidasool (CAS 5213-49-0);

| g. | diaminoasoksüfurasaan (DAAOF või DAAF) (CAS 78644-89-0); |
| --- | --- |

g.

diaminoasoksüfurasaan (DAAOF või DAAF) (CAS 78644-89-0);

| h. | triaminotrinitrobenseen (DATB) (CAS 1630-08-6); |
| --- | --- |

h.

triaminotrinitrobenseen (DATB) (CAS 1630-08-6);

| i. | dinitroglükooluriil (DNGU või DINGU) (CAS 55510-04-8); |
| --- | --- |

i.

dinitroglükooluriil (DNGU või DINGU) (CAS 55510-04-8);

| j. | 2,6-bis(pikrüülamino)-3,5-dinitropüridiin) (PYX) (CAS 38082-89-2); |
| --- | --- |

j.

2,6-bis(pikrüülamino)-3,5-dinitropüridiin) (PYX) (CAS 38082-89-2);

| k. | (3,3′-diamino-2,2′,4,4′′,6,6′-heksanitrobifenüül või dipikramiid) (DIPAM ) (CAS 17215-44-0); |
| --- | --- |

k.

(3,3′-diamino-2,2′,4,4′′,6,6′-heksanitrobifenüül või dipikramiid) (DIPAM ) (CAS 17215-44-0);

| l. | diaminoasofurasaan (DAAzF) (CAS 78644-90-3); |
| --- | --- |

l.

diaminoasofurasaan (DAAzF) (CAS 78644-90-3);

| m. | 1,4,5,8-tetranitro-püridasino[4,5-d]püridasiin (TNP) (CAS 229176-04-9); |
| --- | --- |

m.

1,4,5,8-tetranitro-püridasino[4,5-d]püridasiin (TNP) (CAS 229176-04-9);

| n. | heksanitrostilbeen (HNS) (CAS 20062-22-0) või |
| --- | --- |

n.

heksanitrostilbeen (HNS) (CAS 20062-22-0) või

| o. | mis tahes lõhkeaine, mille kristalne tihedus on üle 1,8 g/cm3 ja detonatsiooni kiirus üle 8 000 m/s. |
| --- | --- |

o.

mis tahes lõhkeaine, mille kristalne tihedus on üle 1,8 g/cm3 ja detonatsiooni kiirus üle 8 000 m/s.

6.D.   TARKVARA

Puuduvad.

6.E.   TEHNOLOOGIA

6.E.1.   Tehnoloogia kontrolli käsitleva märkuse kohane „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 6.A – 6.D nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

II LISA

Artiklis 3a osutatud muude kaupade ja tehnoloogia, sealhulgas tarkvara, loetelu

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

| 1. | Kui ei ole sätestatud teisiti, osutavad veerus nimetusega „Kirjeldus” kasutatud viitenumbrid kahesuguse kasutusega kaupade kirjeldustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas. |
| --- | --- |

1.

Kui ei ole sätestatud teisiti, osutavad veerus nimetusega „Kirjeldus” kasutatud viitenumbrid kahesuguse kasutusega kaupade kirjeldustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas.

| 2. | Veerus „Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas” olev viitenumber tähendab, et veerus „Kirjeldus” kirjeldatud toote omadused ei vasta osutatud kahesuguse kasutusega toote parameetritele. |
| --- | --- |

2.

Veerus „Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas” olev viitenumber tähendab, et veerus „Kirjeldus” kirjeldatud toote omadused ei vasta osutatud kahesuguse kasutusega toote parameetritele.

| 3. | Ülakomadega (‘...’) märgitud terminite määratlused on esitatud vastava kauba tehnilises märkuses. |
| --- | --- |

3.

Ülakomadega (‘...’) märgitud terminite määratlused on esitatud vastava kauba tehnilises märkuses.

| 4. | Jutumärkides („...”) märgitud terminite määratlused on esitatud määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas. |
| --- | --- |

4.

Jutumärkides („...”) märgitud terminite määratlused on esitatud määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas.

ÜLDMÄRKUSED

| 1. | Käesolevas lisas käsitletud kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrolli alla mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tootmisvahendid) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut kontrolli alla kuuluvat komponenti, kusjuures kontrolli alla kuuluv komponent või kontrolli alla kuuluvad komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.






  NB! | Otsustades, kas kontrolli alla kuuluvat komponenti või kontrolli alla kuuluvaid komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid eriasjaolusid, mis võiksid määrata kontrolli alla kuuluva komponendi või kontrolli alla kuuluvad komponendid hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks. |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolevas lisas käsitletud kontrolli eesmärki ei tohiks kahjustada selliste kontrolli alla mittekuuluvate kaupade (kaasa arvatud tootmisvahendid) ekspordiga, mis sisaldavad üht või mitut kontrolli alla kuuluvat komponenti, kusjuures kontrolli alla kuuluv komponent või kontrolli alla kuuluvad komponendid on kaupade põhiliseks koostisosaks ja seda (neid) on võimalik kergesti eraldada või kasutada muudel eesmärkidel.

NB!

Otsustades, kas kontrolli alla kuuluvat komponenti või kontrolli alla kuuluvaid komponente võib pidada põhiliseks koostisosaks, on vaja kaaluda koguse, väärtuse ja tehnoloogilise oskusteabega seotud tegureid ning muid eriasjaolusid, mis võiksid määrata kontrolli alla kuuluva komponendi või kontrolli alla kuuluvad komponendid hangitavate kaupade põhiliseks koostisosaks.

| 2. | Käesolevas lisas nimetatud kaubad hõlmavad nii uusi kui ka kasutatud kaupu. |
| --- | --- |

2.

Käesolevas lisas nimetatud kaubad hõlmavad nii uusi kui ka kasutatud kaupu.

ÜLDMÄRKUS TEHNOLOOGIA KOHTA (GTN)

(Lugeda koos II.B osaga)

| 1. | Sellise „tehnoloogia” müüki, tarnimist või eksporti, mis on „vajalik” selliste kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, mille müüki, tarnimist või eksporti kontrollitakse A osa alusel (kaubad), kontrollitakse II.B osa alusel. |
| --- | --- |

1.

Sellise „tehnoloogia” müüki, tarnimist või eksporti, mis on „vajalik” selliste kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, mille müüki, tarnimist või eksporti kontrollitakse A osa alusel (kaubad), kontrollitakse II.B osa alusel.

| 2. | „Tehnoloogia”, mis on „vajalik” keelustatud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, on keelustatud ka siis, kui seda kohaldatakse keelustamata kaupade suhtes. |
| --- | --- |

2.

„Tehnoloogia”, mis on „vajalik” keelustatud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, on keelustatud ka siis, kui seda kohaldatakse keelustamata kaupade suhtes.

| 3. | Kontrollimist ei kohaldata sellise „tehnoloogia” suhtes, mis on minimaalselt vajalik selliste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) ja remondiks, mida ei kontrollita või mille eksport on vastavalt määrusele (EÜ) nr 423/2007 või käesolevale määrusele lubatud. |
| --- | --- |

3.

Kontrollimist ei kohaldata sellise „tehnoloogia” suhtes, mis on minimaalselt vajalik selliste kaupade paigaldamiseks, kasutamiseks, hoolduseks (kontrolliks) ja remondiks, mida ei kontrollita või mille eksport on vastavalt määrusele (EÜ) nr 423/2007 või käesolevale määrusele lubatud.

| 4. | „Tehno”siirde kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „fundamentaalteaduslike uuringute” või patenditaotluste tegemiseks vajaliku miinimumteabe suhtes. |
| --- | --- |

4.

„Tehno”siirde kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava” teabe või „fundamentaalteaduslike uuringute” või patenditaotluste tegemiseks vajaliku miinimumteabe suhtes.

II.A.   KAUBAD

| A0. | Tuumamaterjalid, rajatised ja seadmed |
| --- | --- |

A0.

Tuumamaterjalid, rajatised ja seadmed

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.A0.001

Järgmised õõskatoodiga lambid:

| a. | puhtast ränist või kvartsist aknaga õõskatoodiga joodlambid; |
| --- | --- |

a.

puhtast ränist või kvartsist aknaga õõskatoodiga joodlambid;

| b. | õõskatoodiga uraanlambid. |
| --- | --- |

b.

õõskatoodiga uraanlambid.

—

II.A0.002

Faraday isolaatorid lainepikkuse vahemikus 500–650 nm.

—

II.A0.003

Difraktsioonivõred lainepikkuse vahemikus 500–650 nm.

—

II.A0.004

Optilised kiud lainepikkuse vahemikus 500–650 nm, mis on kaetud peegeldumisvastase kihiga lainepikkuse vahemikus 500–650 nm ja mille südamiku läbimõõt on üle 0,4 mm, kuid mitte üle 2 mm.

—

II.A0.005

Muud kui punktis 0A001 nimetatud tuumareaktori vanni osad ja katsetamise seadmed:

| 1. | tihendid; |
| --- | --- |

1.

tihendid;

| 2. | sisemised osad; |
| --- | --- |

2.

sisemised osad;

| 3. | sulgemise, katsetamise ja mõõtmise seadmed. |
| --- | --- |

3.

sulgemise, katsetamise ja mõõtmise seadmed.

0A001

II.A0.006

Muud kui punktis 0A001.j või 1A004.c nimetatud tuumaohu tuvastamissüsteemid tuumamaterjalidega seotud radioaktiivsete materjalide ja kiirguse avastamiseks, identifitseerimiseks ja kvantifitseerimiseks ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

0A001.j

1A004.c

II.A0.007

Alumiiniumisulamist või 304, 304L või 316L tüüpi roostevabast terasest lõõtstihendiga klapid.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.c.6 ja 2A226 nimetatud lõõtsklappe. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.c.6 ja 2A226 nimetatud lõõtsklappe.

0B001.c.6

2A226

II.A0.008

Muud kui punktis 6A005.e nimetatud laserpeeglid, mis koosnevad aluskihtidest, mille soojuspaisumise tegur on kõige rohkem 10– 6 K– 1 20 °C juures (nt sulatatud ränidioksiid või safiir).

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma spetsiaalselt astronoomiliste rakenduste jaoks kavandatud optilisi süsteeme, välja arvatud ränidioksiidi sisaldavad peeglid. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma spetsiaalselt astronoomiliste rakenduste jaoks kavandatud optilisi süsteeme, välja arvatud ränidioksiidi sisaldavad peeglid.

0B001.g.5, 6A005.e

II.A0.009

Muud kui punktis 6A005.e.2 nimetatud laserpeeglid, mis koosnevad aluskihtidest, mille soojuspaisumise tegur on kõige rohkem 10– 6K– 1 20 °C juures (nt sulatatud ränidioksiid).

0B001.g, 6A005.e.2

II.A0.010

Niklist, nikliga kaetud või niklisulamist valmistatud torud, torustikud, äärikud ja tarvikud, milles on üle 40 massiprotsendi niklit, muud kui punktis 2B350.h.1 nimetatud.

2B350

II.A0.011

Muud kui punktis 0B002.f.2 või 2B231 nimetatud vaakumpumbad:

| | turbomolekulaarpumbad, mille voolukiirus on suurem kui 400 l/s; |
| --- | --- |

turbomolekulaarpumbad, mille voolukiirus on suurem kui 400 l/s;

| | roots-tüüpi eelvaakumpumbad, mille mahuline jõudlus on suurem kui 200 m3/h; |
| --- | --- |

roots-tüüpi eelvaakumpumbad, mille mahuline jõudlus on suurem kui 200 m3/h;

lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga kompressor ja lõõtstihendiga kuivspiraalkambriga vaakumpumbad.

0B002.f.2, 2B231

II.A0.012

Varjestatud kambrid radioaktiivsete ainete töötlemiseks, ladustamiseks ja käitlemiseks (kuumad kambrid).

0B006

II.A0.013

Muu kui punktis 0C001 nimetatud ‘looduslik uraan’, ‘vaesestatud uraan’ või toorium metalli, sulami, keemilise ühendi või kontsentraadi kujul ja materjalid, mis sisaldavad ühte või mitut eelnevalt nimetatud ainet.

0C001

II.A0.014

Detonatsioonkambrid, mille plahvatusenergia summutusvõime on üle 2,5 kg TNT-ekvivalendi.

—

II.A0.015

Radioaktiivsetele isotoopidele, radioaktiivse kiirguse allikatele ja radionukliididele ettenähtud ‘kinnasboksid’.

Tehniline märkus:

‘kinnasboks’ on seade, mis kaitseb seadmesse paigutatud ainest lähtuvate ohtlike aurude, osakeste ja kiirguse eest seadmest väljaspool asuvat kasutajat, kes käsitleb või töötleb ainet seadme osaks olevate manipulaatorite või kinnastega.

0B006

II.A0.016

Vesiniksulfiidi seireks ja avastamiseks ettenähtud pidevalt käitatavad süsteemid ja detektorid.

0A001

0B001.c

II.A0.017

Heeliumilekke detektorid.

0A001

0B001.c

| A1. | Materjalid, kemikaalid, „mikroorganismid” ja „toksiinid” |
| --- | --- |

A1.

Materjalid, kemikaalid, „mikroorganismid” ja „toksiinid”

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.A1.001

Bis (2-etüülheksüül) fosforhappelahusti (HDEHP või D2HPA) CAS 298-07-7 mis tahes mahus ja mille puhtus on üle 90 %.

—

II.A1.002

Fluorgaas (CAS number: 7782-41-4), mille puhtus on üle 95 %.

—

II.A1.003

Rõngakujulised tihendid ja mansetid, mille sisediameeter on kuni 400 mm ning mis on valmistatud järgmisest materjalist:

| a. | vinülideenfluoriidi kopolümeerid, millel on ilma venituseta rohkem kui 75 % ulatuses beetakristalliline struktuur; |
| --- | --- |

a.

vinülideenfluoriidi kopolümeerid, millel on ilma venituseta rohkem kui 75 % ulatuses beetakristalliline struktuur;

| b. | fluoritud polüimiidid, mis sisaldavad 10 massiprotsenti või rohkem seotud fluori; |
| --- | --- |

b.

fluoritud polüimiidid, mis sisaldavad 10 massiprotsenti või rohkem seotud fluori;

| c. | fluoritud fosfatseenelastomeerid, mis sisaldavad 30 massiprotsenti või rohkem seotud fluori; |
| --- | --- |

c.

fluoritud fosfatseenelastomeerid, mis sisaldavad 30 massiprotsenti või rohkem seotud fluori;

| d. | polüklorotrifluoroetüleen (PCTFE, nt Kel-F ®); |
| --- | --- |

d.

polüklorotrifluoroetüleen (PCTFE, nt Kel-F ®);

| e. | fluoroetüleen (nt Viton ®, Tecnoflon ®); |
| --- | --- |

e.

fluoroetüleen (nt Viton ®, Tecnoflon ®);

| f. | polütetrafluoroetüleen (PTFE). |
| --- | --- |

f.

polütetrafluoroetüleen (PTFE).

—

II.A1.004

Tuumamaterjalidega seotud kiirguse tuvastamiseks vajalik isiklik varustus, sealhulgas isiklikud dosimeetrid.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma punktis 1A004.c nimetatud tuumaohu tuvastamissüsteeme. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma punktis 1A004.c nimetatud tuumaohu tuvastamissüsteeme.

1A004.c

II.A1.005

Elektrolüüsivannid fluori tootmiseks, mille tootmisvõimsus on enam kui 100 g fluori tunnis.

| Märkus: | kõnealune punkt ei hõlma punktis 1B225 määratletud elektrolüüsivanne. |
| --- | --- |

Märkus:

kõnealune punkt ei hõlma punktis 1B225 määratletud elektrolüüsivanne.

1B225

II.A1.006

Muud kui punktis 1A225 keelatud katalüsaatorid, mis sisaldavad plaatinat, pallaadiumi või roodiumi, mida saab kasutada vesiniku isotoopide vahetusreaktsiooni aktiveerimiseks vesiniku ja vee vahel, triitiumi saamiseks raskest veest või raske vee tootmiseks.

1B231, 1A225

II.A1.007

Muu kui punktis 1C002.b.4 või 1C202.a nimetatud Alumiinium ja tema sulamid, töötlemata või pooltöödeldud kujul, millel on üks järgmistest omadustest:

| a. | tõmbetugevus 460 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C) või |
| --- | --- |

a.

tõmbetugevus 460 MPa või rohkem temperatuuril 293 K (20 °C) või

| b. | tõmbetugevus 415 MPa või rohkem temperatuuril 25 °C (298 K). |
| --- | --- |

b.

tõmbetugevus 415 MPa või rohkem temperatuuril 25 °C (298 K).

1C002.b.4, 1C202.a

II.A1.008

Magnetilised metallid, igat tüüpi ja mis tahes kujul, mille algne magnetiline läbitavus on 120 000 või enam ning mille paksus on 0,05–0,1 mm.

1C003.a

II.A1.009

‘Kiud- või niitmaterjalid’ või prepregmaterjalid:

| NB! | VT KA PUNKTI II.A1.019.A. |
| --- | --- |

NB!

VT KA PUNKTI II.A1.019.A.

| a. | süsinik- või aramiid-‘kiud- või -niitmaterjalid’, millel on üks järgmistest omadustest:






  1. | ‘erimoodul’ üle 10 × 106 m või |
| --- | --- | --- |

a.

süsinik- või aramiid-‘kiud- või -niitmaterjalid’, millel on üks järgmistest omadustest:

1.

‘erimoodul’ üle 10 × 106 m või

| 2. | ‘erimoodul’ üle 17 × 104 m; |
| --- | --- |

2.

‘erimoodul’ üle 17 × 104 m;

| b. | klaas-„kiud või -niitmaterjalid”, millel on üks järgmistest omadustest:






  1. | ‘erimoodul’ üle 3,18 × 106 m või |
| --- | --- | --- |

b.

klaas-„kiud või -niitmaterjalid”, millel on üks järgmistest omadustest:

1.

‘erimoodul’ üle 3,18 × 106 m või

| 2. | ‘erimoodul’ üle 76,2 × 103 m; |
| --- | --- |

2.

‘erimoodul’ üle 76,2 × 103 m;

| c. | muud kui punktides II.A1.010.a või b nimetatud temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad ‘lõngad’, ‘eelkedrused’, ‘köisikud’ ja ‘lindid’, mille laius ei ületa 15 mm (prepregmaterjalid) ja mis on valmistatud muudest süsinik- või klaas- ‘kiud- või -niitmaterjalidest’. |
| --- | --- |

c.

muud kui punktides II.A1.010.a või b nimetatud temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad ‘lõngad’, ‘eelkedrused’, ‘köisikud’ ja ‘lindid’, mille laius ei ületa 15 mm (prepregmaterjalid) ja mis on valmistatud muudest süsinik- või klaas- ‘kiud- või -niitmaterjalidest’.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma punktides 1C010.a, 1C010.b, 1C210.a ja 1C210.b nimetatud ‘kiud- või niitmaterjale’. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma punktides 1C010.a, 1C010.b, 1C210.a ja 1C210.b nimetatud ‘kiud- või niitmaterjale’.

1C010.a

1C010.b

1C210.a

1C210.b

II.A1.010

Vaigu või pigiga impregneeritud kiud (prepregmaterjalid), metalli või süsinikuga kaetud kiud (eelvormid) või ‘süsinikkiu eelvormid’:

| a. | mis on valmistatud eespool punktis II.A1.009 nimetatud ‘kiud- või niitmaterjalidest’; |
| --- | --- |

a.

mis on valmistatud eespool punktis II.A1.009 nimetatud ‘kiud- või niitmaterjalidest’;

| b. | epoksüvaik-‘põhimassiga’ eelimpregneeritud süsinik-‘kiud- või -niitmaterjalid’ (prepregmaterjalid), mis on nimetatud punktides 1C010.a, 1C010.b või 1C010.c õhusõidukite tarindite või laminaatide parandamiseks, eeldusel et iga üksiku lehe mõõtmed ei ületa 50 cm × 90 cm; |
| --- | --- |

b.

epoksüvaik-‘põhimassiga’ eelimpregneeritud süsinik-‘kiud- või -niitmaterjalid’ (prepregmaterjalid), mis on nimetatud punktides 1C010.a, 1C010.b või 1C010.c õhusõidukite tarindite või laminaatide parandamiseks, eeldusel et iga üksiku lehe mõõtmed ei ületa 50 cm × 90 cm;

| c. | punktides 1C010.a, 1C010.b või 1C010.c nimetatud prepregmaterjalid, mis on impregneeritud fenool- või epoksüvaikudega, mille klaasistumistemperatuur (Tg) on madalam kui 433 K (160 °C) ning tahkestumistemperatuur on madalam klaasistumistemperatuurist. |
| --- | --- |

c.

punktides 1C010.a, 1C010.b või 1C010.c nimetatud prepregmaterjalid, mis on impregneeritud fenool- või epoksüvaikudega, mille klaasistumistemperatuur (Tg) on madalam kui 433 K (160 °C) ning tahkestumistemperatuur on madalam klaasistumistemperatuurist.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma punktis 1C010.e määratletud ‘kiud- või niitmaterjale’. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma punktis 1C010.e määratletud ‘kiud- või niitmaterjale’.

1C010.e.

1C210

II.A1.011

Ränikarbiidiga tugevdatud keraamilised komposiidid, mida kasutatakse muude kui punktis 1C107 nimetatud atmosfääri taassisenevate lennuaparaatide ninamike otste ja ‘rakettide’ düüside valmistamiseks.

1C107

II.A1.012

Muu kui punktis 1C116 või 1C216 nimetatud ‘martensiitvanandatud teras’, mille tõmbetugevus on temperatuuril 293 K (20 °C) 2 050 MPa või rohkem.

Tehniline märkus:

‘martensiitvanandatud teras’ tähistab antud juhul vanandatud martensiitterast enne ja pärast termotöötlust.

1C216

II.A1.013

Volfram, tantaal, volframkarbiid, tantaalkarbiid ja nende sulamid, millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | õõnsa silindri- või kerakujulise sümmeetriaga detailid (sh silindrite segmendid) siseläbimõõduga 50 mm – 300 mm ning |
| --- | --- |

a.

õõnsa silindri- või kerakujulise sümmeetriaga detailid (sh silindrite segmendid) siseläbimõõduga 50 mm – 300 mm ning

| b. | massiga üle 5 kg. |
| --- | --- |

b.

massiga üle 5 kg.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma punktis 1C226 nimetatud volframi, volframkarbiidi ja nende sulameid. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma punktis 1C226 nimetatud volframi, volframkarbiidi ja nende sulameid.

1C226

II.A1.014

Metalse koobalti, neodüümi või samaariumi pulber või nende sulamid või segud, milles on vähemalt 20 massiprotsenti koobaltit, neodüümi või samaariumi ja osakeste suurus alla 200 μm.

—

II.A1.015

Puhas tributüülfosfaat (TBP) [CAS nr 126-73-8] või segu, milles on üle 5 massiprotsendi TBP-d.

—

II.A1.016

Muu kui punktide 1C116, 1C216 või II.A1.012 all keelatud vanandatud martensiitteras.

Tehniline märkus:

vanandatud martensiitterased on rauasulamid, mida reeglina iseloomustab kõrge nikli- ja väga madal süsinikusisaldus ning asenduselementide ja pretsipitaatide kasutamine sulami tugevdamise ja vanandamise eesmärgil.

—

II.A1.017

Järgmised metallid, metallipulbrid ja materjalid:

| a. | muud kui punktis 1C117 keelatud volfram ja volframisulamid samakujuliste sfääriliste või pihustatud osakeste kujul, mille osakeste diameeter ei ületa 500 mikromeetrit ja milles on vähemalt 97 massiprotsenti volframit; |
| --- | --- |

a.

muud kui punktis 1C117 keelatud volfram ja volframisulamid samakujuliste sfääriliste või pihustatud osakeste kujul, mille osakeste diameeter ei ületa 500 mikromeetrit ja milles on vähemalt 97 massiprotsenti volframit;

| b. | muud kui punktis 1C117 keelatud molübdeen ja molübdeenisulamid samakujuliste sfääriliste või pihustatud osakeste kujul, mille osakeste diameeter ei ületa 500 μm ja milles on vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni; |
| --- | --- |

b.

muud kui punktis 1C117 keelatud molübdeen ja molübdeenisulamid samakujuliste sfääriliste või pihustatud osakeste kujul, mille osakeste diameeter ei ületa 500 μm ja milles on vähemalt 97 massiprotsenti molübdeeni;

| c. | muud kui punktis 1C226 või II.A1.013 keelatud volframmaterjalid tahkel kujul, mille materjali koostis on järgmine:






  1. | volfram ja sulamid, mis sisaldavad vähemalt 97 massiprotsenti volframit; |
| --- | --- | --- |

c.

muud kui punktis 1C226 või II.A1.013 keelatud volframmaterjalid tahkel kujul, mille materjali koostis on järgmine:

1.

volfram ja sulamid, mis sisaldavad vähemalt 97 massiprotsenti volframit;

| 2. | vasega infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit või |
| --- | --- |

2.

vasega infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit või

| 3. | hõbedaga infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit. |
| --- | --- |

3.

hõbedaga infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit.

—

II.A1.018

Pehmed magnetsulamid, mille keemiline koostis on järgmine:

| a) | rauasisaldus 30 % ja 60 % vahel ning |
| --- | --- |

a)

rauasisaldus 30 % ja 60 % vahel ning

| b) | koobaltisisaldus 40 % ja 60 % vahel. |
| --- | --- |

b)

koobaltisisaldus 40 % ja 60 % vahel.

—

II.A1.019

Muud kui käesoleva määruse I või II lisas (punktides II.A1.009 ja II.A1.010) keelatud või määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas nimetatud „kiud või -niitmaterjalid” või prepregmaterjalid järgmiselt:

| a. | süsinik-„kiud- või -niitmaterjalid”;






  Märkus: | punkt II.A1.019a ei hõlma kangast. |
| --- | --- | --- |

a.

süsinik-„kiud- või -niitmaterjalid”;

Märkus:

punkt II.A1.019a ei hõlma kangast.

| b. | süsinik-„kiud- või -niitmaterjalidest” valmistatud temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”; |
| --- | --- |

b.

süsinik-„kiud- või -niitmaterjalidest” valmistatud temperatuurikindla vaiguga impregneeritud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”;

| c. | polüakrüülnitriilist valmistatud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”. |
| --- | --- |

c.

polüakrüülnitriilist valmistatud pidevad „lõngad”, „eelkedrused”, „köisikud” ja „lindid”.

—

II.A1.020

Legeerteraslehed ja -plaadid, millel on järgmised omadused:

| a. | legeerteras tõmbetugevusega 1 200 MPa või rohkem temperatuuril 20 °C (293 K) või |
| --- | --- |

a.

legeerteras tõmbetugevusega 1 200 MPa või rohkem temperatuuril 20 °C (293 K) või

| b. | nitreeritud roostevaba dupleksteras. |
| --- | --- |

b.

nitreeritud roostevaba dupleksteras.

| Märkus: | ‘sulam’ tähistab antud juhul sulamit enne ja pärast termotöötlust. |
| --- | --- |

Märkus:

‘sulam’ tähistab antud juhul sulamit enne ja pärast termotöötlust.

Tehniline märkus:

‘nitreeritud roostevabal dupleksterasel’ on kahefaasiline mikrostruktuur, mille moodustavad ferriit- ja austeniitterase terad ja neile mikrostruktuuri stabiliseerimiseks lisatud lämmastik.

1C116

1C216

II.A1.021

Süsinik-süsinik-komposiitmaterjal.

1A002.b.1

II.A1.022

Töötlemata või pooltöödeldud niklisulamid, milles on vähemalt 60 massiprotsenti niklit.

1C002.c.1.a

II.A1.023

Titaanisulamlehed ja -plaadid, mille tõmbetugevus 900 MPa või rohkem temperatuuril 20 °C (293 K).

| Märkus: | ‘sulam’ tähistab antud juhul sulamit enne ja pärast termotöötlust. |
| --- | --- |

Märkus:

‘sulam’ tähistab antud juhul sulamit enne ja pärast termotöötlust.

1C002.b.3

II.A1.024

Raketikütused ja raketikütuste keemilised komponendid:

| a. | tolueendiisotsüanaat (TDI) |
| --- | --- |

a.

tolueendiisotsüanaat (TDI)

| b. | metüleendifenüüldiisotsüanaat (MDI) |
| --- | --- |

b.

metüleendifenüüldiisotsüanaat (MDI)

| c. | isoforoondiisotsüanaat (IPDI) |
| --- | --- |

c.

isoforoondiisotsüanaat (IPDI)

| d. | naatriumperkloraat |
| --- | --- |

d.

naatriumperkloraat

| e. | ksülidiin |
| --- | --- |

e.

ksülidiin

| f. | hüdroksü-otsaga polüeeter (HTPE) |
| --- | --- |

f.

hüdroksü-otsaga polüeeter (HTPE)

| g. | hüdroksüüllõpprühmadega kaprolaktooneeter (HTCE) |
| --- | --- |

g.

hüdroksüüllõpprühmadega kaprolaktooneeter (HTCE)

Tehniline märkus:

see punkt hõlmab puhtaid aineid ja segusid, milles mõnda nimetatud kemikaali on vähemalt 50 %.

1C111

II.A1.025

‘Määrdeained’, mis sisaldavad oluliste koostisosadena mis tahes järgmist elementi:

| a. | perfluoroalküüleeter (CASi nr 60164-51-4); |
| --- | --- |

a.

perfluoroalküüleeter (CASi nr 60164-51-4);

| b. | perfluoropolüalküüleeter, PFPE, (CASi nr 6991-67-9). |
| --- | --- |

b.

perfluoropolüalküüleeter, PFPE, (CASi nr 6991-67-9).

‘Määrdeained’ on õlid ja vedelikud.

1C006

II.A1.026

Berülliumvasest ja vaskberülliumist plaat-, leht-, riba- ja valtsvarbmaterjal; sulami koostisese kuuluvad vask ning muud ained, kusjuures vask moodustab sulami massist suurema osa ning berülliumi osatähtsus on alla 2 massiprotsendi.

1C002.b

| A2. | Materjalide töötlemine |
| --- | --- |

A2.

Materjalide töötlemine

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.A2.001

Muud kui punktis 2B116 nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemid, seadmed ja osad:

| a. | vibratsioonikatsetuste süsteemid, milles kasutatakse tagasisidet või suletud ahela tehnikat ja mis sisaldab digitaalkontrollerit ning on võimeline väristama süsteemi kiirendusega 0,1g (ruutkeskmine väärtus) või rohkem sagedusvahemikus 0,1 Hz – 2 kHz ja tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna ‘tühjal aluslaual’; |
| --- | --- |

a.

vibratsioonikatsetuste süsteemid, milles kasutatakse tagasisidet või suletud ahela tehnikat ja mis sisaldab digitaalkontrollerit ning on võimeline väristama süsteemi kiirendusega 0,1g (ruutkeskmine väärtus) või rohkem sagedusvahemikus 0,1 Hz – 2 kHz ja tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna ‘tühjal aluslaual’;

| b. | digitaalkontrollerid, mis on varustatud spetsiaalse vibratsioonikatsetuste „tarkvaraga”, mille reaalajaline ribalaius on üle 5 kHz ja mis on ette nähtud punktis a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemidele; |
| --- | --- |

b.

digitaalkontrollerid, mis on varustatud spetsiaalse vibratsioonikatsetuste „tarkvaraga”, mille reaalajaline ribalaius on üle 5 kHz ja mis on ette nähtud punktis a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemidele;

| c. | väristajad (raputusmoodulid), võimenditega või ilma, mis võimaldavad tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”, ning on kasutatavad punktis a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemides; |
| --- | --- |

c.

väristajad (raputusmoodulid), võimenditega või ilma, mis võimaldavad tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”, ning on kasutatavad punktis a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemides;

| d. | katsekehade toetustarindid ja elektroonikamoodulid, mis on ette nähtud paljude raputusmoodulite kombineerimiseks süsteemi, mis võimaldab saavutada efektiivset kombineeritud jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna ‘tühjal aluslaual’, ning on kasutatavad punktis a nimetatud vibratsioonisüsteemides. |
| --- | --- |

d.

katsekehade toetustarindid ja elektroonikamoodulid, mis on ette nähtud paljude raputusmoodulite kombineerimiseks süsteemi, mis võimaldab saavutada efektiivset kombineeritud jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna ‘tühjal aluslaual’, ning on kasutatavad punktis a nimetatud vibratsioonisüsteemides.

Tehniline märkus:

‘tühi aluslaud’ tähendab tasast lauda või pinda, millel puuduvad kinnitusrakised ja abidetailid.

2B116

II.A2.002

Järgmised tööpingid ning nende osad ja arvjuhtimismoodulid:

| a. | lihvimispingid, mille positsioneerimistäpsus koos „kõigi olemasolevate kompensatsioonidega” on võrdne või väiksem (parem) kui 15 μm (mõõdetuna piki mis tahes lineaartelge) vastavalt ISO standardile 230/2 (1988) (1) või vastavatele siseriiklikele standarditele;






  Märkus: | käesolev punkt ei hõlma punktides 2B201.b ja 2B001.c nimetatud lihvimispinke. |
| --- | --- | --- |

a.

lihvimispingid, mille positsioneerimistäpsus koos „kõigi olemasolevate kompensatsioonidega” on võrdne või väiksem (parem) kui 15 μm (mõõdetuna piki mis tahes lineaartelge) vastavalt ISO standardile 230/2 (1988) (1) või vastavatele siseriiklikele standarditele;

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma punktides 2B201.b ja 2B001.c nimetatud lihvimispinke.

| b. | spetsiaalselt konstrueeritud osad ja arvjuhtimismoodulid selliste tööpinkide jaoks, mis on nimetatud punktides 2B001, 2B201 või eespool punktis a. |
| --- | --- |

b.

spetsiaalselt konstrueeritud osad ja arvjuhtimismoodulid selliste tööpinkide jaoks, mis on nimetatud punktides 2B001, 2B201 või eespool punktis a.

2B201.b

2B001.c

II.A2.003

Järgmised balansseerpingid ja nendega seotud seadmed:

| a. | balansseerpingid, mis on kavandatud või kohandatud hambaravi- või muudeks meditsiiniseadmeteks, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | ei suuda tasakaalustada rootoreid/sõlmi, mille mass on suurem kui 3 kg; |
| --- | --- | --- |

a.

balansseerpingid, mis on kavandatud või kohandatud hambaravi- või muudeks meditsiiniseadmeteks, millel on kõik järgmised omadused:

1.

ei suuda tasakaalustada rootoreid/sõlmi, mille mass on suurem kui 3 kg;

| 2. | on võimelised tasakaalustama rootoreid/sõlmi suurematel kiirustel kui 12 500 p/min; |
| --- | --- |

2.

on võimelised tasakaalustama rootoreid/sõlmi suurematel kiirustel kui 12 500 p/min;

| 3. | on võimelised korrigeerima tasakaalustamatust kahel või rohkemal tasandil ning |
| --- | --- |

3.

on võimelised korrigeerima tasakaalustamatust kahel või rohkemal tasandil ning

| 4. | on võimelised tasakaalustama spetsiifilise jääktasakaalustamatuseni 0,2 g × mm kilogrammi rootori massi kohta; |
| --- | --- |

4.

on võimelised tasakaalustama spetsiifilise jääktasakaalustamatuseni 0,2 g × mm kilogrammi rootori massi kohta;

| b. | indikaatorite pead, mis on kavandatud või kohandatud kasutamiseks eespool punktis a nimetatud masinatel. |
| --- | --- |

b.

indikaatorite pead, mis on kavandatud või kohandatud kasutamiseks eespool punktis a nimetatud masinatel.

Tehniline märkus:

indikaatorite pead on mõnel juhul tuntud tasakaalustusseadmestikuna.

2B119

II.A2.004

Muud kui punktis 2B225 nimetatud kaugjuhtimisega manipulaatorid, mis on kasutatavad kaugjuhitavaks tegutsemiseks radiokeemilistes eraldusprotsessides või kuumades kambrites ja millel on üks järgmistest omadustest:

| a. | võime läbida 0,3 m paksust või paksemat kuuma kambri seina (läbi seina tegutsemine) või |
| --- | --- |

a.

võime läbida 0,3 m paksust või paksemat kuuma kambri seina (läbi seina tegutsemine) või

| b. | võime ulatuda tegutsema üle kuuma kambri 0,3 m või paksema seina ülemise ääre (üle seina tegutsemine). |
| --- | --- |

b.

võime ulatuda tegutsema üle kuuma kambri 0,3 m või paksema seina ülemise ääre (üle seina tegutsemine).

2B225

II.A2.006

Järgmised temperatuuril üle 400 °C töötavad ahjud:

| a. | oksüdatsiooniahjud; |
| --- | --- |

a.

oksüdatsiooniahjud;

| b. | kontrollitava keskkonnaga kuumtöötlusahjud. |
| --- | --- |

b.

kontrollitava keskkonnaga kuumtöötlusahjud.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma spetsiaalselt klaasi, keraamiliste lauanõude või konstruktsioonikeraamika tootmiseks kavandatud rullkonveieriga või vagonettidega tunnelahje, lintkonveieriga tunnelahje, tõukurtüüpi ahje või süstikahje. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma spetsiaalselt klaasi, keraamiliste lauanõude või konstruktsioonikeraamika tootmiseks kavandatud rullkonveieriga või vagonettidega tunnelahje, lintkonveieriga tunnelahje, tõukurtüüpi ahje või süstikahje.

2B226

2B227

II.A2.007

Muud kui punktis 2B230 nimetatud „rõhuandurid”, mis võimaldavad mõõta absoluutrõhku vahemikus 0–200 kPa ja millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | „UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud rõhutundlikud elemendid ja |
| --- | --- |

a.

„UF6 korrosioonile vastupidavatest materjalidest” valmistatud või nendega kaitstud rõhutundlikud elemendid ja

| b. | millel on üks järgmistest omadustest:






  1. | täisskaala ulatus on väiksem kui 200 kPa ning „täpsus” on ± 1 % täisskaala ulatusest või |
| --- | --- | --- |

b.

millel on üks järgmistest omadustest:

1.

täisskaala ulatus on väiksem kui 200 kPa ning „täpsus” on ± 1 % täisskaala ulatusest või

| 2. | täisskaala ulatus on 200 kPa või rohkem ning „täpsus” on parem kui ± 2 kPa. |
| --- | --- |

2.

täisskaala ulatus on 200 kPa või rohkem ning „täpsus” on parem kui ± 2 kPa.

2B230

II.A2.008

Vedelik-vedelik kontaktseadmed (segamis-sadestusseadmed, impulsskolonnid ja tsentrifugaalsed kontaktorid) ning selliste seadmete jaoks ettenähtud vedelikujagajad, aurujagajad ja vedelikukogujad, mille töödeldava(te) kemikaali(de)ga otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on:

| NB! | VT KA PUNKT II.A2.014. |
| --- | --- |

NB!

VT KA PUNKT II.A2.014.

| 1. | Roostevaba teras. |
| --- | --- |

1.

Roostevaba teras.

| Märkus: | roostevaba teras, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi, vt punkt II.A2.014.a. |
| --- | --- |

Märkus:

roostevaba teras, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi, vt punkt II.A2.014.a.

2B350.e

II.A2.009

Tööstusseadmed ja komponendid, muud kui punktis 2B350.d nimetatud:

| NB! | VT KA PUNKT II.A2.015. |
| --- | --- |

NB!

VT KA PUNKT II.A2.015.

Soojusvahetid või kondensaatorid, mille soojust ülekandev pind on suurem kui 0,05 m2 ning väiksem kui 30 m2, ja selliste soojusvahetite või kondensaatorite jaoks ettenähtud torud, plaadid, spiraaltorud või plokid (südamikud), mille vedelikuga(vedelikega) otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud järgmistest materjalidest:

| 1. | Roostevaba teras. |
| --- | --- |

1.

Roostevaba teras.

| Märkus 1: | roostevaba teras, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi, vt punkt II.A2.015.a. |
| --- | --- |

Märkus 1:

roostevaba teras, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi, vt punkt II.A2.015.a.

| Märkus 2: | käesolev punkt ei hõlma sõidukite radiaatoreid. |
| --- | --- |

Märkus 2:

käesolev punkt ei hõlma sõidukite radiaatoreid.

Tehniline märkus:

mansettide, tihendite ja muude tihendamise rakenduste jaoks kasutatud materjalid ei määra soojusvaheti kontrollimise staatust.

2B350.d

II.A2.010

Muud kui punktis 2B350.i nimetatud korrosiivsete vedelike jaoks sobilikud mitmetihendilised ja tihendita pumbad tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 0,6 m3/h või vaakumpumbad tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 5 m3/h (standardtingimustel: temperatuuril 273 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa) ning selliste pumpade korpused (pumbakered), eelvormitud kerevooderdused, tiivikud, rootorid või jugapumbapihustid, mille otseselt töödeldava(te) kemikaali(de)ga kokkupuutuvad tööpinnad on valmistatud järgmistest materjalidest:

| NB! | VT KA PUNKT II.A2.016. |
| --- | --- |

NB!

VT KA PUNKT II.A2.016.

| 1. | Roostevaba teras |
| --- | --- |

1.

Roostevaba teras

| Märkus: | roostevaba teras, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi, vt punkt II.A2.016a. |
| --- | --- |

Märkus:

roostevaba teras, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi, vt punkt II.A2.016a.

Tehniline märkus:

mansettide, tihendite ja muude tihendamise rakenduste jaoks kasutatud materjalid ei määra pumba kontrollimise staatust.

2B350.i

II.A2.011

Tsentrifugaalseparaatorid, mis ilma aerosoolide keskkonda sattumise riskita võimaldavad pidevat separeerimist ning mis on toodetud järgmistest materjalidest:

| 1. | sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; |
| --- | --- |

1.

sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi;

| 2. | fluoropolümeerid; |
| --- | --- |

2.

fluoropolümeerid;

| 3. | klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); |
| --- | --- |

3.

klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus);

| 4. | nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; |
| --- | --- |

4.

nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit;

| 5. | tantaal või tantaalisulamid; |
| --- | --- |

5.

tantaal või tantaalisulamid;

| 6. | titaan või titaanisulamid või |
| --- | --- |

6.

titaan või titaanisulamid või

| 7. | tsirkoonium või tsirkooniumisulamid. |
| --- | --- |

7.

tsirkoonium või tsirkooniumisulamid.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma punktis 2B352.c nimetatud tsentrifugaalseparaatoreid. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma punktis 2B352.c nimetatud tsentrifugaalseparaatoreid.

2B352.c

II.A2.012

Niklist või niklisulamist paagutatud metallfiltrid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma punktis 2B352.d nimetatud filtreid. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma punktis 2B352.d nimetatud filtreid.

2B352.d

II.A2.013

Muud kui punktidega 2B009, 2B109 ja 2B209 hõlmatud trugimis- ja tõukamispingid, mille valtsimisjõud on üle 60 kN, ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

Tehniline märkus:

punkti II.A2.013 tähenduses käsitatakse pinke, milles trugimis- ja tõukamisfunktsioonid on kombineeritud, tõukamispinkidena.

—

II.A2.014

Vedelik-vedelik kontaktseadmed (segamis-sadestusseadmed, impulsskolonnid ja tsentrifugaalsed kontaktorid) ning selliste seadmete jaoks ettenähtud vedelikujagajad, aurujagajad ja vedelikukogujad, mille töödeldava(te) kemikaali(de)ga otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on:

| NB! | VT KA PUNKT II.A2.008. |
| --- | --- |

NB!

VT KA PUNKT II.A2.008.

| a. | valmistatud järgmistest materjalidest:






  1. | sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; |
| --- | --- | --- |

a.

valmistatud järgmistest materjalidest:

1.

sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi;

| 2. | fluoropolümeerid; |
| --- | --- |

2.

fluoropolümeerid;

| 3. | klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); |
| --- | --- |

3.

klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus);

| 4. | grafiit või ‘süsinikgrafiit’; |
| --- | --- |

4.

grafiit või ‘süsinikgrafiit’;

| 5. | nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; |
| --- | --- |

5.

nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit;

| 6. | tantaal või tantaalisulamid; |
| --- | --- |

6.

tantaal või tantaalisulamid;

| 7. | titaan või titaanisulamid või |
| --- | --- |

7.

titaan või titaanisulamid või

| 8. | tsirkoonium või tsirkooniumisulamid või |
| --- | --- |

8.

tsirkoonium või tsirkooniumisulamid või

| b. | valmistatud roostevabast terasest ja ühest või mitmest materjalist, mida on nimetatud punktis II.A2.014.a. |
| --- | --- |

b.

valmistatud roostevabast terasest ja ühest või mitmest materjalist, mida on nimetatud punktis II.A2.014.a.

Tehniline märkus:

‘süsinikgrafiit’ on amorfse süsiniku ja grafiidi segu, milles kaaluline grafiidisisaldus on 8 % või rohkem.

2B350.e

II.A2.015

Tööstusseadmed ja komponendid, muud kui punktis 2B350.d nimetatud:

| NB! | VT KA PUNKT II.A2.009. |
| --- | --- |

NB!

VT KA PUNKT II.A2.009.

Soojusvahetid või kondensaatorid, mille soojust ülekandev pind on suurem kui 0,05 m2 ning väiksem kui 30 m2 ja selliste soojusvahetite või kondensaatorite jaoks ettenähtud torud, plaadid, spiraaltorud või plokid (südamikud), mille vedelikuga(vedelikega) otseselt kokkupuutuvad tööpinnad on:

| a. | valmistatud järgmistest materjalidest:






  1. | sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; |
| --- | --- | --- |

a.

valmistatud järgmistest materjalidest:

1.

sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi;

| 2. | fluoropolümeerid; |
| --- | --- |

2.

fluoropolümeerid;

| 3. | klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); |
| --- | --- |

3.

klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus);

| 4. | grafiit või ‘süsinikgrafiit’; |
| --- | --- |

4.

grafiit või ‘süsinikgrafiit’;

| 5. | nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; |
| --- | --- |

5.

nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit;

| 6. | tantaal või tantaalisulamid; |
| --- | --- |

6.

tantaal või tantaalisulamid;

| 7. | titaan või titaanisulamid; |
| --- | --- |

7.

titaan või titaanisulamid;

| 8. | tsirkoonium või tsirkooniumisulamid; |
| --- | --- |

8.

tsirkoonium või tsirkooniumisulamid;

| 9. | ränikarbiid või |
| --- | --- |

9.

ränikarbiid või

| 10. | titaankarbiid või |
| --- | --- |

10.

titaankarbiid või

| b. | valmistatud roostevabast terasest ja ühest või mitmest materjalist, mida on nimetatud punktis II.A2.015.a. |
| --- | --- |

b.

valmistatud roostevabast terasest ja ühest või mitmest materjalist, mida on nimetatud punktis II.A2.015.a.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma sõidukite radiaatoreid. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma sõidukite radiaatoreid.

Tehniline märkus:

mansettide, tihendite ja muude tihendamise rakenduste jaoks kasutatud materjalid ei määra soojusvaheti kontrollimise staatust.

2B350.d

II.A2.016

Muud kui punktis 2B350.i nimetatud korrosiivsete vedelike jaoks sobilikud mitmetihendilised ja tihendita pumbad tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 0,6 m3/h või vaakumpumbad tootja poolt spetsifitseeritud maksimaalse voolukiirusega üle 5 m3/h (standardtingimustel: temperatuuril 273 K (0 °C) ja rõhul 101,3 kPa) ning selliste pumpade korpused (pumbakered), eelvormitud kerevooderdused, tiivikud, rootorid või jugapumbapihustid, mille otseselt töödeldava(te) kemikaali(de)ga kokkupuutuvad tööpinnad on:

| NB! | VT KA PUNKT II.A2.010. |
| --- | --- |

NB!

VT KA PUNKT II.A2.010.

| a. | valmistatud järgmistest materjalidest:






  1. | sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi; |
| --- | --- | --- |

a.

valmistatud järgmistest materjalidest:

1.

sulamid, milles on üle 25 massiprotsendi niklit ja üle 20 massiprotsendi kroomi;

| 2. | keraamika; |
| --- | --- |

2.

keraamika;

| 3. | ferrosiliitsium; |
| --- | --- |

3.

ferrosiliitsium;

| 4. | fluoropolümeerid; |
| --- | --- |

4.

fluoropolümeerid;

| 5. | klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus); |
| --- | --- |

5.

klaas (sh klaasistatud või emaileeritud katted või klaasvooderdus);

| 6. | grafiit või ‘süsinikgrafiit’; |
| --- | --- |

6.

grafiit või ‘süsinikgrafiit’;

| 7. | nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit; |
| --- | --- |

7.

nikkel või sulamid, milles on üle 40 massiprotsendi niklit;

| 8. | tantaal või tantaalisulamid; |
| --- | --- |

8.

tantaal või tantaalisulamid;

| 9. | titaan või titaanisulamid; |
| --- | --- |

9.

titaan või titaanisulamid;

| 10. | tsirkoonium või tsirkooniumisulamid; |
| --- | --- |

10.

tsirkoonium või tsirkooniumisulamid;

| 11. | nioobium (kolumbium) või nioobiumisulamid või |
| --- | --- |

11.

nioobium (kolumbium) või nioobiumisulamid või

| 12. | alumiiniumisulamid või |
| --- | --- |

12.

alumiiniumisulamid või

| b. | valmistatud roostevabast terasest ja ühest või mitmest materjalist, mida on nimetatud punktis II.A2.016.a. |
| --- | --- |

b.

valmistatud roostevabast terasest ja ühest või mitmest materjalist, mida on nimetatud punktis II.A2.016.a.

Tehniline märkus:

mansettide, tihendite ja muude tihendamise rakenduste jaoks kasutatud materjalid ei määra pumba kontrollimise staatust.

2B350.i

II.A2.017

Järgmiste metallide, keraamika ja komposiitmaterjalide eemaldamiseks või lõikamiseks ettenähtud sädeerosioonlõikepink (EDM) ning varras-, sukel- ja traatelektroodid:

| a. | varras- ja sukelelektroodiga sädeerosioonlõikepingid; |
| --- | --- |

a.

varras- ja sukelelektroodiga sädeerosioonlõikepingid;

| b. | traatelektroodidega sädeerosioonlõikepingid. |
| --- | --- |

b.

traatelektroodidega sädeerosioonlõikepingid.

| Märkus: | sädeerosioonlõikepinki nimetatakse ka elektroerosioonseadmeks. |
| --- | --- |

Märkus:

sädeerosioonlõikepinki nimetatakse ka elektroerosioonseadmeks.

2B001.d

II.A2.018

Arvutiga juhitavad või „arvjuhitavad” koordinaatmõõtemasinad (CMM) või mõõtekontrolliseadmed, millel kolmemõõtmeline (ruumiline) lubatud piirviga (MPPE) on seadme tööpiirkonna igas punktis (st telgede pikkuse ulatuses) võrdne või väiksem (parem) kui (3 + L/1 000) μm (L on mõõdetud pikkus millimeetrites), mõõdetud vastavalt ISO standardile 10360-2 (2001), ning selleks ettenähtud mõõtepead.

2B006.a

2B206.a

II.A2.019

Arvutiga juhitavad või „arvjuhitavad” elektronkiir-keevitusmasinad ja nende jaoks ettenähtud osad.

2B001.e.1.b

II.A2.020

Arvutiga juhitavad või „arvjuhitavad” elektronkiirkeevitus- ja elektronkiir-lõikamismasinad ning nende jaoks ettenähtud komponendid.

2B001.e.1.c

II.A2.021

Arvutiga juhitavad või „arvjuhitavad” plasmalõikamismasinad ja nende jaoks ettenähtud komponendid.

2B001.e.1

II.A2.022

Rootoritele ning pöördseadmete ja -masinatele ettenähtud vibratsioonikontrolliseadmed, mis on võimelised mõõtma sagedusi vahemikus 600–2 000 Hz.

2B116

II.A2.023

Vedelikrõngasvaakumpumbad ja nende jaoks spetsiaalselt projekteeritud osad.

2B231

2B350.i

II.A2.024

Labavaakumpumbad ja nende osad.

| Märkus 1: | punkt II.A2.024 ei hõlma muude seadmete jaoks ettenähtud labavaakumpumpasid. |
| --- | --- |

Märkus 1:

punkt II.A2.024 ei hõlma muude seadmete jaoks ettenähtud labavaakumpumpasid.

| Märkus 2: | muude seadmete jaoks ettenähtud labavaakumpumpade kontrollimise staatus oleneb nende muude seadmete kontrollistaatusest. |
| --- | --- |

Märkus 2:

muude seadmete jaoks ettenähtud labavaakumpumpade kontrollimise staatus oleneb nende muude seadmete kontrollistaatusest.

2B231

2B235.i

0B002.f

II.A2.025

Järgmised õhufiltrid, mille vähemalt üks füüsiline mõõde on suurem kui 1 000 mm:

| a. | suure efektiivsusega tahkete osakeste (HEPA) filtrid; |
| --- | --- |

a.

suure efektiivsusega tahkete osakeste (HEPA) filtrid;

| b. | kõrgema puhastusastmega õhufiltrid. |
| --- | --- |

b.

kõrgema puhastusastmega õhufiltrid.

| Märkus: | punkt II.A2.025 ei hõlma meditsiiniseadmetele ettenähtud õhufiltreid. |
| --- | --- |

Märkus:

punkt II.A2.025 ei hõlma meditsiiniseadmetele ettenähtud õhufiltreid.

2B352.d

| A3. | Elektroonika |
| --- | --- |

A3.

Elektroonika

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.A3.001

Kõrgepingelised alalisvooluallikad, millel on mõlemad järgmised omadused:

| a. | võimaldavad pühkides või pühkimata 8 tunni jooksul saada pidevalt väljundpinget 10 kV või rohkem võimsusega 5 kW või rohkem ning |
| --- | --- |

a.

võimaldavad pühkides või pühkimata 8 tunni jooksul saada pidevalt väljundpinget 10 kV või rohkem võimsusega 5 kW või rohkem ning

| b. | voolu ja pinge stabiilsus 4 tunni vältel on parem kui 0,1 %. |
| --- | --- |

b.

voolu ja pinge stabiilsus 4 tunni vältel on parem kui 0,1 %.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.j.5 ja 3A227 nimetatud toiteallikaid. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.j.5 ja 3A227 nimetatud toiteallikaid.

3A227

II.A3.002

Muud kui punktis 3A233 või 0B002.g nimetatud massispektromeetrid, mis võimaldavad mõõta ioone massiga 200 aatommassiühikut või rohkem ning mille lahutusvõime on parem kui 2 osa 200st, ning nende iooniallikad:

| a. | induktiivselt sidestatud plasma massispektromeetrid (ICP/MS); |
| --- | --- |

a.

induktiivselt sidestatud plasma massispektromeetrid (ICP/MS);

| b. | huumlahendus-massispektromeetrid (GDMS); |
| --- | --- |

b.

huumlahendus-massispektromeetrid (GDMS);

| c. | termilise ionisatsiooni massispektromeetrid (TIMS); |
| --- | --- |

c.

termilise ionisatsiooni massispektromeetrid (TIMS);

| d. | elektronpommitusega massispektromeetrid, mille allikakonteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud ‘UF6 korrosioonile vastupidavate materjalidega’; |
| --- | --- |

d.

elektronpommitusega massispektromeetrid, mille allikakonteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud ‘UF6 korrosioonile vastupidavate materjalidega’;

| e. | molekulaarkimbu massispektromeetrid, millel on üks järgmistest omadustest:






  1. | kiirgusallika konteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud roostevaba terasega või molübdeeniga ja varustatud külmalõksuga, mida on võimalik jahutada temperatuurini 193 K (– 80 °C) või madalamale või |
| --- | --- | --- |

e.

molekulaarkimbu massispektromeetrid, millel on üks järgmistest omadustest:

1.

kiirgusallika konteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud roostevaba terasega või molübdeeniga ja varustatud külmalõksuga, mida on võimalik jahutada temperatuurini 193 K (– 80 °C) või madalamale või

| 2. | kiirgusallika konteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud ‘UF6 korrosioonile vastupidavate materjalidega’; |
| --- | --- |

2.

kiirgusallika konteiner on valmistatud, vooderdatud või kaetud ‘UF6 korrosioonile vastupidavate materjalidega’;

| f. | massispektromeetrid, mis on varustatud mikrofluorimisioonallikaga ja on ette nähtud aktiniididele või aktiniidfluoriididele. |
| --- | --- |

f.

massispektromeetrid, mis on varustatud mikrofluorimisioonallikaga ja on ette nähtud aktiniididele või aktiniidfluoriididele.

3A233

II.A3.003

Spektromeetrid ja difraktomeetrid, mis on kavandatud metallide või sulamite koostiselementide või nende sisalduse määramiseks ilma materjali keemilise lagundamiseta.

—

II.A3.004

Muud kui punktis 0B001 või 3A225 nimetatud sagedusmuutjad või generaatorid, millel on kõik järgmised omadused, ja spetsiaalselt nende jaoks kavandatud osad ja tarkvara:

| a. | mitmefaasiline väljund, võimaliku väljundvõimsusega 10 W või rohkem; |
| --- | --- |

a.

mitmefaasiline väljund, võimaliku väljundvõimsusega 10 W või rohkem;

| b. | töösagedus vähemalt 600 Hz ning |
| --- | --- |

b.

töösagedus vähemalt 600 Hz ning

| c. | sageduse stabiilsus parem kui 0,2 %. |
| --- | --- |

c.

sageduse stabiilsus parem kui 0,2 %.

Tehniline märkus:

sagedusmuundureid tuntakse ka konverterite või inverteritena.

| 1. | punkt II.A3.004 ei hõlma sagedusmuutjaid, millel on teatavate kindlate tööstusmasinate (tööpingid, ketrusmasinad, trükkplaadiga masinad) jaoks välja töötatud kommunikatsiooniprotokoll või -liides, mis ei võimalda sagedusmuundureid kasutada muul eesmärgil hoolimata sellest, et neil on eespool osutatud omadused. |
| --- | --- |

1.

punkt II.A3.004 ei hõlma sagedusmuutjaid, millel on teatavate kindlate tööstusmasinate (tööpingid, ketrusmasinad, trükkplaadiga masinad) jaoks välja töötatud kommunikatsiooniprotokoll või -liides, mis ei võimalda sagedusmuundureid kasutada muul eesmärgil hoolimata sellest, et neil on eespool osutatud omadused.

| 2. | punkt II.A3.004 ei hõlma sõidukite jaoks ettenähtud sagedusmuundajaid, mis töötavad juhtsekventsiga, mida saadetakse sagedusmuundajast sõiduki juhtseadmesse ja tagasi sagedusmuundajasse. |
| --- | --- |

2.

punkt II.A3.004 ei hõlma sõidukite jaoks ettenähtud sagedusmuundajaid, mis töötavad juhtsekventsiga, mida saadetakse sagedusmuundajast sõiduki juhtseadmesse ja tagasi sagedusmuundajasse.

3A225

0B001.b.13

| A6. | Andurid ja laserid |
| --- | --- |

A6.

Andurid ja laserid

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.A6.001

Ütrium-alumiinium-granaadist (YAG) vardad

—

II.A6.002

Muud kui punktides 6A002 ja 6A004.b nimetatud optilised seadmed ning osad:

infrapunaoptika lainepikkuste vahemikus 9 000–17 000 nm ja selle osad, sealhulgas kaadmiumtelluurist (CdTe) osad.

6A002

6A004.b

II.A6.003

Lainefrondi korrigeerimissüsteemid kasutamiseks koos laserkiirega, mille läbimõõt ületab 4 mm, ja nende jaoks spetsiaalselt kavandatud komponendid, sealhulgas juhtsüsteemid, lainefrondi detektorid ja ‘deformeeritavad peeglid’, sealhulgas bimorfsed peeglid.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma punktides 6A004.a, 6A005.e ja 6A005.f nimetatud juhtpeegleid. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma punktides 6A004.a, 6A005.e ja 6A005.f nimetatud juhtpeegleid.

6A003

II.A6.004

Argoonioon-„laserid”, mille keskmine väljundvõimsus on 5 W või rohkem.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 6A005 ja 6A205.a nimetatud argoonioon-‘lasereid’. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 6A005 ja 6A205.a nimetatud argoonioon-‘lasereid’.

6A005.a.6

6A205.a

II.A6.005

Järgmised pooljuht-„laserid” ja nende osad:

| a. | üksikud pooljuht-„laserid” väljundvõimsusega üle 200 mW ja mille kogus ületab sadat ühikut; |
| --- | --- |

a.

üksikud pooljuht-„laserid” väljundvõimsusega üle 200 mW ja mille kogus ületab sadat ühikut;

| b. | pooljuht-„laserite” maatriksid väljundvõimsusega üle 20 W. |
| --- | --- |

b.

pooljuht-„laserite” maatriksid väljundvõimsusega üle 20 W.

| 1. | pooljuhtlasereid nimetatakse sageli laserdioodideks. |
| --- | --- |

1.

pooljuhtlasereid nimetatakse sageli laserdioodideks.

| 2. | käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 0B001.h.6 ja 6A005.b nimetatud „lasereid”. |
| --- | --- |

2.

käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 0B001.h.6 ja 6A005.b nimetatud „lasereid”.

| 3. | käesolev punkt ei hõlma „laser”-dioodelainepikkuse vahemikus 1 200–2 000 nm. |
| --- | --- |

3.

käesolev punkt ei hõlma „laser”-dioodelainepikkuse vahemikus 1 200–2 000 nm.

6A005.b

II.A6.006

Timmitavad pooljuht-„laserid” ja timmitavate pooljuht-‘laserite’ massiivid lainepikkuse vahemikus 9–17 μm, ning pooljuht-‘laserite’ liitmassiivid, mis sisaldavad vähemalt ühte nimetatud lainepikkusega timmitavate pooljuht-‘laserite’ massiivi.

| 1. | pooljuhtlasereid nimetatakse sageli laserdioodideks. |
| --- | --- |

1.

pooljuhtlasereid nimetatakse sageli laserdioodideks.

| 2. | käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.h.6 ja 6A005.b nimetatud pool-„juhtlasereid”. |
| --- | --- |

2.

käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.h.6 ja 6A005.b nimetatud pool-„juhtlasereid”.

6A005.b

II.A6.007

Järgmised „timmitavad”„tahkislaserid” ja nende jaoks spetsiaalselt projekteeritud osad:

| a. | titaan-safiirlaserid; |
| --- | --- |

a.

titaan-safiirlaserid;

| b. | aleksandriitlaserid. |
| --- | --- |

b.

aleksandriitlaserid.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 0B001.h.6 ja 6A005.c.1 nimetatud titaan-safiir- ja aleksandriitlasereid. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma punktides 0B001.g.5, 0B001.h.6 ja 6A005.c.1 nimetatud titaan-safiir- ja aleksandriitlasereid.

6A005.c.1

II.A6.008

Neodüümlisandiga „laserid” (v.a neodüümklaaslaserid), mille väljundkiirguse lainepikkus on üle 1 000 nm, kuid mitte üle 1 100 nm, ja väljundenergia üle 10 J impulsi kohta.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma punktis 6A005.c.2.b nimetatud neodüümlisandiga ‘lasereid’ (v.a neodüümklaaslaserid). |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma punktis 6A005.c.2.b nimetatud neodüümlisandiga ‘lasereid’ (v.a neodüümklaaslaserid).

6A005.c.2

II.A6.009

Järgmised akustooptika komponendid:

| a. | kaaderpildistuslambid ja tahkis-pildistusseadmed kordumissagedusega 1 kHz või rohkem; |
| --- | --- |

a.

kaaderpildistuslambid ja tahkis-pildistusseadmed kordumissagedusega 1 kHz või rohkem;

| b. | kordumissagedusseadmed; |
| --- | --- |

b.

kordumissagedusseadmed;

| c. | Pockelsi rakud. |
| --- | --- |

c.

Pockelsi rakud.

6A203.b.4.c

II.A6.010

Muud kui punktis 6A203.c. nimetatud kiirguskindlad kaamerad või nende jaoks ettenähtud läätsed, mis on spetsiaalselt kavandatud või arvestatud taluma kiirguse kogudoosi üle 50 × 3 Gy (räni) (5 × 10 rad (räni)) ilma nende töövõimet halvendamata.

Tehniline märkus:

termin „Gy (räni)” tähistab ühes kilogrammis ekraneerimata räniproovis selle ioniseeriva kiirgusega kiiritamisel neeldunud energiahulka džaulides.

6A203.c

II.A6.011

Timmitavad impulss-värvilaser-võimendid ja -ostsillaatorid, millel on kõik järgmised omadused:

| 1. | töötavad lainepikkustel 300–800 nm; |
| --- | --- |

1.

töötavad lainepikkustel 300–800 nm;

| 2. | keskmine väljundvõimsus on üle 10 W, kuid mitte üle 30 W; |
| --- | --- |

2.

keskmine väljundvõimsus on üle 10 W, kuid mitte üle 30 W;

| 3. | kordumissagedus on suurem kui 1 kHz ning |
| --- | --- |

3.

kordumissagedus on suurem kui 1 kHz ning

| 4. | impulsi kestus on lühem kui 100 ns. |
| --- | --- |

4.

impulsi kestus on lühem kui 100 ns.

| 1. | käesolev punkt ei hõlma ühemoodilisi ostsillaatoreid. |
| --- | --- |

1.

käesolev punkt ei hõlma ühemoodilisi ostsillaatoreid.

| 2. | käesolev punkt ei hõlma punktides 6A205.c, 0B001.g.5 ja 6A005 nimetatud timmitavaid impulss-värvilaser-võimendeid ja -ostsillaatoreid. |
| --- | --- |

2.

käesolev punkt ei hõlma punktides 6A205.c, 0B001.g.5 ja 6A005 nimetatud timmitavaid impulss-värvilaser-võimendeid ja -ostsillaatoreid.

6A205.c

II.A6.012

Süsinikdioksiidimpulss-„laserid”, millel on kõik järgmised omadused:

| 1. | töötavad lainepikkustel 9 000–11 000 nm; |
| --- | --- |

1.

töötavad lainepikkustel 9 000–11 000 nm;

| 2. | kordumissagedus on suurem kui 250 Hz; |
| --- | --- |

2.

kordumissagedus on suurem kui 250 Hz;

| 3. | keskmine väljundvõimsus on üle 100 W, kuid mitte üle 500 W ning |
| --- | --- |

3.

keskmine väljundvõimsus on üle 100 W, kuid mitte üle 500 W ning

| 4. | impulsi kestus on lühem kui 200 ns. |
| --- | --- |

4.

impulsi kestus on lühem kui 200 ns.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma punktides 6A205.d, 0B001.h.6 ja 6A005.d nimetatud timmitavaid süsinikdioksiidimpulsslaser-võimendeid ja -ostsillaatoreid. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma punktides 6A205.d, 0B001.h.6 ja 6A005.d nimetatud timmitavaid süsinikdioksiidimpulsslaser-võimendeid ja -ostsillaatoreid.

6A205.d

II.A6.013

Vaseaurude ‘laserid’, millel on mõlemad järgmised omadused:

| 1. | töötavad lainepikkustel 500–6 000 nm ning |
| --- | --- |

1.

töötavad lainepikkustel 500–6 000 nm ning

| 2. | keskmine väljundvõimsus 15 W või rohkem. |
| --- | --- |

2.

keskmine väljundvõimsus 15 W või rohkem.

6A005.b

II.A6.014

Süsinikoksiidimpulss-‘laserid’, millel on kõik järgmised omadused:

| 1. | töötavad lainepikkustel 5 000–6 000 nm; |
| --- | --- |

1.

töötavad lainepikkustel 5 000–6 000 nm;

| 2. | kordumissagedus on suurem kui 250 Hz; |
| --- | --- |

2.

kordumissagedus on suurem kui 250 Hz;

| 3. | keskmine väljundvõimsus üle 100 W ning |
| --- | --- |

3.

keskmine väljundvõimsus üle 100 W ning

| 4. | impulsi kestus on alla 200 ns. |
| --- | --- |

4.

impulsi kestus on alla 200 ns.

| Märkus: | käesolev punkt ei hõlma võimsamaid (tavaliselt 1–5 kW) tööstuslikke keevitus- ja lõikusotstarbelisi süsinikmonoksiidimpulsslasereid, kuna need on kas pidevlainelaserid või nende impulsi kestus on suurem kui 200 ns. |
| --- | --- |

Märkus:

käesolev punkt ei hõlma võimsamaid (tavaliselt 1–5 kW) tööstuslikke keevitus- ja lõikusotstarbelisi süsinikmonoksiidimpulsslasereid, kuna need on kas pidevlainelaserid või nende impulsi kestus on suurem kui 200 ns.

II.A6.015

Elektritoitega ‘vaakummeetrid’, mille mõõtetäpsus on vähemalt (parem kui) 5 %.

‘Vaakummeetrid’ on Pirani, Penningi ja mahtuvuslikud manomeetrid.

0B001.b

II.A6.016

Järgmised mikroskoobid ning nendega seotud seadmed ja detektorid:

| a. | skaneerivad elektronmikroskoobid; |
| --- | --- |

a.

skaneerivad elektronmikroskoobid;

| b. | skaneerivad Auger' mikroskoobid; |
| --- | --- |

b.

skaneerivad Auger' mikroskoobid;

| c. | transmissioon-elektronmikroskoobid; |
| --- | --- |

c.

transmissioon-elektronmikroskoobid;

| d. | aatomjõumikroskoobid; |
| --- | --- |

d.

aatomjõumikroskoobid;

| e. | skaneerivad teravikmikroskoobid; |
| --- | --- |

e.

skaneerivad teravikmikroskoobid;

| f. | punkti III.A6.013 alapunktides a–e loetletud mikroskoopides kasutatavad seadmed ja detektorid, mis kasutavad järgmisi materjalide analüüsi meetodeid:






  1. | fotoelektronspektroskoopia (XPS); |
| --- | --- | --- |

f.

punkti III.A6.013 alapunktides a–e loetletud mikroskoopides kasutatavad seadmed ja detektorid, mis kasutavad järgmisi materjalide analüüsi meetodeid:

1.

fotoelektronspektroskoopia (XPS);

| 2. | energiadispersiivne elektronspektroskoopia (EDX, EDS) või |
| --- | --- |

2.

energiadispersiivne elektronspektroskoopia (EDX, EDS) või

| 3. | elektronspektroskoopia keemilise analüüsi jaoks (ESCA). |
| --- | --- |

3.

elektronspektroskoopia keemilise analüüsi jaoks (ESCA).

6B

| A7. | Navigatsioon ja lennunduselektroonika |
| --- | --- |

A7.

Navigatsioon ja lennunduselektroonika

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.A7.001

Inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid:

| I. | Järgmised inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid, mis on Wassenaari kokkuleppe osalisriikide tsiviilvõimude poolt sertifitseeritud kasutamiseks „tsiviilõhusõidukitel” ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid:






  a. | inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid (INS) (kardaanriputiga või tervikkinnitusega) ja inertsiaalseadmed, mis on kavandatud „õhusõidukite”, maismaasõidukite, veesõidukite (veepealsete või veealuste) või ‘kosmosesõidukite’ asendi reguleerimiseks, juhtimiseks ja kontrolliks ning millel on järgmised omadused, ning nende jaoks spetsiaalselt ettenähtud komponendid:






  1. | navigatsiooniviga (inertsiaalselt vaba), mis allub normaali orientatsioonile 0,8 meremiili tunnis (tõenäolise vea ring (CEP)) või vähem (parem) või |
| --- | --- | --- | --- |

I.

Järgmised inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid, mis on Wassenaari kokkuleppe osalisriikide tsiviilvõimude poolt sertifitseeritud kasutamiseks „tsiviilõhusõidukitel” ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid:

a.

inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid (INS) (kardaanriputiga või tervikkinnitusega) ja inertsiaalseadmed, mis on kavandatud „õhusõidukite”, maismaasõidukite, veesõidukite (veepealsete või veealuste) või ‘kosmosesõidukite’ asendi reguleerimiseks, juhtimiseks ja kontrolliks ning millel on järgmised omadused, ning nende jaoks spetsiaalselt ettenähtud komponendid:

1.

navigatsiooniviga (inertsiaalselt vaba), mis allub normaali orientatsioonile 0,8 meremiili tunnis (tõenäolise vea ring (CEP)) või vähem (parem) või

| 2. | ette nähtud kasutamiseks üle 10 g lineaarkiirenduse korral; |
| --- | --- |

2.

ette nähtud kasutamiseks üle 10 g lineaarkiirenduse korral;

| b. | hübriidsed inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid, mis on integreeritud globaalsete satelliitnavigatsioonisüsteemi(de)ga (GNSS) või „andmebaasidega toetatava(te) navigatsioonisüsteemi(de)ga” („DBRN”) ruumasendi, suunamise või juhtimise jaoks, vastavalt normaali suunale, millel on INS navigatsiooni positsioonitäpsus pärast GNSS või „DBRN” kaotamist kuni neljaminutilise perioodi jooksul väiksem (parem) kui 10 meetrit ‘tõenäolise vea ringis’ (CEP); |
| --- | --- |

b.

hübriidsed inertsiaalsed navigatsioonisüsteemid, mis on integreeritud globaalsete satelliitnavigatsioonisüsteemi(de)ga (GNSS) või „andmebaasidega toetatava(te) navigatsioonisüsteemi(de)ga” („DBRN”) ruumasendi, suunamise või juhtimise jaoks, vastavalt normaali suunale, millel on INS navigatsiooni positsioonitäpsus pärast GNSS või „DBRN” kaotamist kuni neljaminutilise perioodi jooksul väiksem (parem) kui 10 meetrit ‘tõenäolise vea ringis’ (CEP);

| c. | inertsiaalsed seadmed asimuudi, suuna või põhjasuuna määramiseks, millel on mis tahes järgmine omadus, ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid:






  1. | ette nähtud asimuudi, suuna või põhjasuuna määramise ruutkeskmine (rms) täpsus 6 kaareminutit või vähem (parem) 45 laiuskraadi juures või |
| --- | --- | --- |

c.

inertsiaalsed seadmed asimuudi, suuna või põhjasuuna määramiseks, millel on mis tahes järgmine omadus, ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud komponendid:

1.

ette nähtud asimuudi, suuna või põhjasuuna määramise ruutkeskmine (rms) täpsus 6 kaareminutit või vähem (parem) 45 laiuskraadi juures või

| 2. | mittetöötavana ette nähtud taluma 900 g või suuremat löögikoormust 1 msec või pikema aja jooksul. |
| --- | --- |

2.

mittetöötavana ette nähtud taluma 900 g või suuremat löögikoormust 1 msec või pikema aja jooksul.

| Märkus: | punktides I.a ja I.b esitatud parameetrid on rakendatavad koos mõnega järgnevalt esitatud keskkonnatingimustest:






  1. | sisendi juhuslik vibratsioon, mille ruutkeskmine üldamplituud on 7,7 g testi esimese poole tunni vältel ning testi kogukestus on poolteist tundi telje kohta igal kolmest ristiasetsevast teljest, kui juhuslik vibratsioon vastab järgmistele tingimustele:






  a. | konstantse võimsuse spektraaltiheduse väärtus (PSD) on 0,04 g2/Hz sagedusvahemikus 15–1 000 Hz ning |
| --- | --- | --- | --- |

Märkus:

punktides I.a ja I.b esitatud parameetrid on rakendatavad koos mõnega järgnevalt esitatud keskkonnatingimustest:

1.

sisendi juhuslik vibratsioon, mille ruutkeskmine üldamplituud on 7,7 g testi esimese poole tunni vältel ning testi kogukestus on poolteist tundi telje kohta igal kolmest ristiasetsevast teljest, kui juhuslik vibratsioon vastab järgmistele tingimustele:

a.

konstantse võimsuse spektraaltiheduse väärtus (PSD) on 0,04 g2/Hz sagedusvahemikus 15–1 000 Hz ning

| b. | konstantse võimsuse spektraaltiheduse väärtus (PSD) langeb sagedusega 0,04 g2/Hz kuni 0,01 g2/Hz sagedusvahemikus 1 000–2 000 Hz; |
| --- | --- |

b.

konstantse võimsuse spektraaltiheduse väärtus (PSD) langeb sagedusega 0,04 g2/Hz kuni 0,01 g2/Hz sagedusvahemikus 1 000–2 000 Hz;

| 2. | keerlemis- ja lengerduskiirus on + 2,62 rad/s (150 °/s) või rohkem või |
| --- | --- |

2.

keerlemis- ja lengerduskiirus on + 2,62 rad/s (150 °/s) või rohkem või

| 3. | vastavalt siseriiklikele standarditele, mis on samaväärsed ülalolevate punktidega 1 või 2. |
| --- | --- |

3.

vastavalt siseriiklikele standarditele, mis on samaväärsed ülalolevate punktidega 1 või 2.

| 1. | punkt I.b. viitab süsteemidele, milles INS ja teised sõltumatud navigatsiooni abiseadmed on koondatud üheks ühikuks (ühendatud), et saavutada parimat tulemust. |
| --- | --- |

1.

punkt I.b. viitab süsteemidele, milles INS ja teised sõltumatud navigatsiooni abiseadmed on koondatud üheks ühikuks (ühendatud), et saavutada parimat tulemust.

| 2. | ‘tõenäolise vea ring’ (CEP) – ringikujulise normaaljaotuse korral sellise ringi raadius, mille sisse jääb 50 % üksikult tehtud mõõtmiste tulemustest, või ringi raadius, mille sees asetseb midagi 50 % tõenäosusega. |
| --- | --- |

2.

‘tõenäolise vea ring’ (CEP) – ringikujulise normaaljaotuse korral sellise ringi raadius, mille sisse jääb 50 % üksikult tehtud mõõtmiste tulemustest, või ringi raadius, mille sees asetseb midagi 50 % tõenäosusega.

| II. | Spetsiaalselt tsiviilseireotstarbeliseks kasutamiseks kavandatud inertsiaalseadmeid sisaldavad teodoliitsüsteemid, mis on konstrueeritud nii, et nende asimuudi, suuna või põhjasuuna määramise ruutkeskmine (rms) täpsus oleks 6 kaareminutit või vähem (parem) 45 laiuskraadi juures, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid. |
| --- | --- |

II.

Spetsiaalselt tsiviilseireotstarbeliseks kasutamiseks kavandatud inertsiaalseadmeid sisaldavad teodoliitsüsteemid, mis on konstrueeritud nii, et nende asimuudi, suuna või põhjasuuna määramise ruutkeskmine (rms) täpsus oleks 6 kaareminutit või vähem (parem) 45 laiuskraadi juures, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid.

| III. | Inertsiaalsed või muud seadmed, mis kasutavad punktis 7A001 või 7A101 nimetatud kiirendusmõõtureid, kui sellised kiirendusmõõturid on spetsiaalselt projekteeritud ja kavandatud kui MWD-andurid, mida kasutatakse puuraukude teenindamisel. |
| --- | --- |

III.

Inertsiaalsed või muud seadmed, mis kasutavad punktis 7A001 või 7A101 nimetatud kiirendusmõõtureid, kui sellised kiirendusmõõturid on spetsiaalselt projekteeritud ja kavandatud kui MWD-andurid, mida kasutatakse puuraukude teenindamisel.

7A003

7A103

II.A7.002

Piesoelektrilise keraamilise anduriga kiirendusmõõturid, mille tundlikkus on vähemalt 1 000 mV/g.

7A001

| A9. | Kosmosesõidukid ja tõukejõud |
| --- | --- |

A9.

Kosmosesõidukid ja tõukejõud

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.A9.001

Püropoldid.

—

II.A9.002

Rakettmootori tõukejõu mõõtmise ‘koormusandurid’, mis võimaldavad käsitleda tõukejõudu üle 30 kN.

Tehniline märkus:

‘koormusandurid’ on tõmbe ja surve mõõtmise seadmed ja andurid.

| Märkus: | punkt II.A9.002 ei hõlma seadmeid ega andureid, mis on ette nähtud sõidukite massi mõõtmiseks, näiteks sõidukikaalud. |
| --- | --- |

Märkus:

punkt II.A9.002 ei hõlma seadmeid ega andureid, mis on ette nähtud sõidukite massi mõõtmiseks, näiteks sõidukikaalud.

9B117

II.A9.003

Järgmised gaasielektriturbiinid, nende osad ja muud seadmed:

| a. | gaasielektriturbiinid võimsusega üle 200 MW; |
| --- | --- |

a.

gaasielektriturbiinid võimsusega üle 200 MW;

| b. | punktis II.A9.003.a nimetatud gaasielektriturbiinide jaoks ettenähtud labad, staatorid, põlemiskambrid ja sissepritsesuulised; |
| --- | --- |

b.

punktis II.A9.003.a nimetatud gaasielektriturbiinide jaoks ettenähtud labad, staatorid, põlemiskambrid ja sissepritsesuulised;

| c. | seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud punktis II.A9.003.a nimetatud gaasielektriturbiinide „arendamiseks” ja „tootmiseks”. |
| --- | --- |

c.

seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud punktis II.A9.003.a nimetatud gaasielektriturbiinide „arendamiseks” ja „tootmiseks”.

9A001

9A002

9A003

9B001

9B003

9B004

II.B.   TEHNOLOOGIA

| Nr | Kirjeldus | Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas |
| --- | --- | --- |
| II.B.001 | Eespool II.A osas (kaubad) loetletud kaupade väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks vajalik tehnoloogia.
  Tehniline märkus:
  mõiste ‘tehnoloogia’ hõlmab tarkvara. | — |

Nr

Kirjeldus

Asjaomane punkt määruse (EÜ) nr 428/2009 I lisas

II.B.001

Eespool II.A osas (kaubad) loetletud kaupade väljatöötamiseks, tootmiseks või kasutamiseks vajalik tehnoloogia.

Tehniline märkus:

mõiste ‘tehnoloogia’ hõlmab tarkvara.

—

III LISA

Loetelu raketitehnoloogia kontrollrežiimi loendis sisalduvatest esemetest, sealhulgas tarkvarast ja tehnoloogiast, millele on osutatud artiklis 4a

Käesolev lisa sisaldab järgmisi tuumatarneriikide grupi loendis loetletud esemeid selles määratletud kujul: Sissejuhatavaid märkusi (1. jagu) tuleks lugeda kui juhendit loetletud esemete täpsete spetsifikatsioonide tõlgendamiseks; need ei sea kahtluse alla nende esemete Iraani eksportimise keeldu, nagu on ette nähtud artikliga 4.

SISUKORD

| 1. | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1.

| a) | I ja II kategooria kaubad |
| --- | --- |

a)

| b) | „Lennuulatuse” ja „kasuliku lasti” vastastikune kompenseerimine |
| --- | --- |

b)

| c) | Üldmärkus tehnoloogia kohta |
| --- | --- |

c)

| d) | Üldmärkus tarkvara kohta |
| --- | --- |

d)

| e) | Chemical Abstracts Service'i (CAS) number |
| --- | --- |

e)

| 2. | MÕISTED |
| --- | --- |

2.

„Täpsus”

„Fundamentaalteaduslikud uuringud”

„Arendus”

„Üldkasutatav”

„Mikroskeem”

„Mikroprogramm”

„Kasulik last”

| — | Ballistilised raketid |
| --- | --- |

—

| — | Kanderaketid |
| --- | --- |

—

| — | Sondraketid |
| --- | --- |

—

| — | Tiibraketid |
| --- | --- |

—

| — | Muud mehitamata õhusõidukid (UAV) |
| --- | --- |

—

„Tootmine”

„Tootmisseadmed”

„Tootmisrajatised”

„Programm”

„Kiirgust taluv”

„Lennuulatus”

„Tarkvara”

„Tehnoloogia”

„Tehniline abi”

„Tehnilised andmed”

„Kasutamine”

| 3. | TERMINOLOOGIA |
| --- | --- |

3.

„Spetsiaalselt projekteeritud”/ „spetsiaalselt ette nähtud”

„Projekteeritud või kohandatud”

„Mida saab kasutada” või „mis on võimeline/võimelised”/„mis võimaldab/võimaldavad”

„kohandatud”

I KATEGOORIA – PUNKT 1

TERVIKLIKUD KANDEVAHENDID

| 1.A.1 | Terviklikud raketisüsteemid („lennuulatus” ≥ 300km & „kasulik last” ≥ 500kg) |
| --- | --- |

1.A.1

| 1.A.2 | Terviklikud mehitamata õhusõidukite süsteemid (UAV) („lennuulatus” ≥ 300km & „kasulik last” ≥ 500kg) |
| --- | --- |

1.A.2

| 1.B.1. | „Tootmisrajatised” |
| --- | --- |

1.B.1.

| 1.C. | Puuduvad |
| --- | --- |

1.C.

| 1.D.1. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

1.D.1.

| 1.D.2. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

1.D.2.

| 1.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

1.E.1.

I KATEGOORIA – PUNKT 2

TERVIKLIKUD ALAMSÜSTEEMID, MIDA SAAB KASUTADA TERVIKLIKES KANDEVAHENDITES

| 2.A.1. | „Terviklikud alamsüsteemid” |
| --- | --- |

2.A.1.

| 2.B.1. | „Tootmisrajatised” |
| --- | --- |

2.B.1.

| 2.B.2. | „Tootmisseadmed” |
| --- | --- |

2.B.2.

| 2.C. | Puuduvad |
| --- | --- |

2.C.

| 2.D.1. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

2.D.1.

| 2.D.2. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

2.D.2.

| 2.D.3. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

2.D.3.

| 2.D.4 | „Tarkvara” |
| --- | --- |

2.D.4

| 2.D.5. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

2.D.5.

| 2.D.6. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

2.D.6.

| 2.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

2.E.1.

II KATEGOORIA – PUNKT 3

TÕUKEMOOTORI KOMPONENDID JA SEADMED

| 3.A.1. | Turboreaktiivmootorid ja turboventilaatormootorid |
| --- | --- |

3.A.1.

| 3.A.2. | Otsevoolu-reaktiivmootorid/ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootorid/pulseerivad reaktiivmootorid/kombineeritud tsükkelmootorid |
| --- | --- |

3.A.2.

| 3.A.3. | Raketimootorite korpused, „isolatsiooni” komponendid ja düüsid |
| --- | --- |

3.A.3.

| 3.A.4. | Astmestusmehhanismid, eraldamismehhanismid ja astmete vaheseadmed |
| --- | --- |

3.A.4.

| 3.A.5. | Vedela ja suspensioonilaadse raketikütuse (sh oksüdeerijad) reguleerimissüsteemid |
| --- | --- |

3.A.5.

| 3.A.6. | Hübriidrakettmootorid |
| --- | --- |

3.A.6.

| 3.A.7. | Radiaalsed kuullaagrid |
| --- | --- |

3.A.7.

| 3.A.8. | Vedela raketikütuse mahutid |
| --- | --- |

3.A.8.

| 3.A.9. | Turbopropeller-mootorisüsteemid |
| --- | --- |

3.A.9.

| 3.A.10. | Põlemiskambrid |
| --- | --- |

3.A.10.

| 3.B.1. | „Tootmisrajatised” |
| --- | --- |

3.B.1.

| 3.B.2. | „Tootmisseadmed” |
| --- | --- |

3.B.2.

| 3.B.3. | Tõukamispingid |
| --- | --- |

3.B.3.

| 3.C.1. | „Sisekatend”, mis on mõeldud raketimootorite korpuste jaoks |
| --- | --- |

3.C.1.

| 3.C.2. | Lahtine „isolatsiooni”materjal, mis on mõeldud raketimootorite korpuste jaoks |
| --- | --- |

3.C.2.

| 3.D.1. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

3.D.1.

| 3.D.2. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

3.D.2.

| 3.D.3. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

3.D.3.

| 3.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

3.E.1.

II KATEGOORIA – PUNKT 4

RAKETIKÜTUSED, KEMIKAALID JA RAKETIKÜTUSE TOOTMINE

| 4.A. | Puuduvad |
| --- | --- |

4.A.

| 4.B.1. | „Tootmisseadmed” |
| --- | --- |

4.B.1.

| 4.B.2. | „Tootmisseadmed” |
| --- | --- |

4.B.2.

| 4.B.3.a. | Perioodilised segistid |
| --- | --- |

4.B.3.a.

| b. | Pidevsegistid |
| --- | --- |

b.

| c. | Paiskveskid |
| --- | --- |

c.

| d. | Metallipulbri „tootmisseadmed” |
| --- | --- |

d.

| 4.C.1. | Komposiitmaterjalid ja nendega kohandatud kahealuselised raketikütused |
| --- | --- |

4.C.1.

| 4.C.2. | Kütused |
| --- | --- |

4.C.2.

| a. | Hüdrasiin |
| --- | --- |

a.

| b. | Hüdrasiini derivaadid |
| --- | --- |

b.

| c. | Sfäärilistest osakestest alumiiniumpulber |
| --- | --- |

c.

| d. | Tsirkoonium, berüllium, magneesium või nende metallide sulamid |
| --- | --- |

d.

| e. | Boor ja boori sulamid |
| --- | --- |

e.

| f. | Suure energiatihedusega materjalid |
| --- | --- |

f.

| 4.C.3. | Perkloraadid, kloraadid või kromaadid |
| --- | --- |

4.C.3.

| 4.C.4.a. | Oksüdeerivad ained – vedelkütuse rakettmootorid |
| --- | --- |

4.C.4.a.

| b. | Oksüdeerivad ained – tahkekütuse rakettmootorid |
| --- | --- |

b.

| 4.C.5. | Polümeersed ained |
| --- | --- |

4.C.5.

| 4.C.6. | Muud raketikütuse lisandid ja toimeained |
| --- | --- |

4.C.6.

| a. | Sideained |
| --- | --- |

a.

| b. | Tahkestamise reaktsiooni katalüsaatorid |
| --- | --- |

b.

| c. | Põlemiskiiruse modifikaatorid |
| --- | --- |

c.

| d. | Estrid ja plastifikaatorid |
| --- | --- |

d.

| e. | Stabilisaatorid |
| --- | --- |

e.

| 4.D.1. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

4.D.1.

| 4.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

4.E.1.

II KATEGOORIA – PUNKT 5

(Reserveeritud kasutamiseks tulevikus)

II KATEGOORIA – PUNKT 6

STRUKTUURKOMPOSIITIDE TOOTMINE, PÜROLÜÜTILINE SADESTAMINE JA TIHENDAMINE NING KONSTRUKTSIOONIMATERJALID

| 6.A.1. | Komposiitstruktuurid, -laminaadid ja nende tooted |
| --- | --- |

6.A.1.

| 6.A.2. | Korduvküllastatud pürolüüsitud materjalid |
| --- | --- |

6.A.2.

| 6.B.1.a. | Elementaarkiu poolimispingid või kiupaigaldusseadmed |
| --- | --- |

6.B.1.a.

| b. | Lintimispingid |
| --- | --- |

b.

| c. | Mitmesuunalised ja -dimensioonilised kudumisteljed või põimimispingid |
| --- | --- |

c.

| d. | Kiud- või niitmaterjalide tootmiseks projekteeritud või kohandatud seadmed |
| --- | --- |

d.

| e. | Spetsiaalseks kiudude pinnatöötluseks projekteeritud või kohandatud seadmed |
| --- | --- |

e.

| 6.B.2. | Düüsid |
| --- | --- |

6.B.2.

| 6.B.3. | Isostaatpressid |
| --- | --- |

6.B.3.

| 6.B.4. | Keemilise aurustamise-sadestamise ahjud |
| --- | --- |

6.B.4.

| 6.B.5. | Seadmete ja protsesside juhtimissüsteemid tihendamiseks ja pürolüüsiks |
| --- | --- |

6.B.5.

| 6.C.1. | Vaiguga immutatud kiudprepregmaterjalid ja metalliga kaetud kiust eelvormid |
| --- | --- |

6.C.1.

| 6.C.2. | Korduvküllastatud pürolüüsitud materjalid |
| --- | --- |

6.C.2.

| 6.C.3. | Pulbriline grafiit |
| --- | --- |

6.C.3.

| 6.C.4. | Pürolüütiline või kiudarmeeritud grafiit |
| --- | --- |

6.C.4.

| 6.C.5. | Keraamilised komposiitmaterjalid rakettmürskude radoomides kasutamiseks |
| --- | --- |

6.C.5.

| 6.C.6. | Ränikarbiidmaterjalid |
| --- | --- |

6.C.6.

| 6.C.7. | Volfram, molübdeen ja sulamid |
| --- | --- |

6.C.7.

| 6.C.8. | Martensiitvanandatud teras |
| --- | --- |

6.C.8.

| 6.C.9. | Titaanstabiliseeritud roostevaba dupleksteras |
| --- | --- |

6.C.9.

| 6.D.1. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

6.D.1.

| 6.D.2. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

6.D.2.

| 6.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

6.E.1.

| 6.E.2. | „Tehnilised andmed” |
| --- | --- |

6.E.2.

| 6.E.3. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

6.E.3.

II KATEGOORIA – PUNKT 7

(Reserveeritud kasutamiseks tulevikus)

II KATEGOORIA – PUNKT 8

(Reserveeritud kasutamiseks tulevikus)

II KATEGOORIA – PUNKT 9

SEADMESTIK, NAVIGATSIOON JA SUUNA MÄÄRAMINE

| 9.A.1. | Integreeritud lennuseadmesüsteemid |
| --- | --- |

9.A.1.

| 9.A.2. | Güro- ja astrokompassid |
| --- | --- |

9.A.2.

| 9.A.3. | Lineaarsed kiirendusmõõturid |
| --- | --- |

9.A.3.

| 9.A.4. | Mis tahes tüüpi güroskoobid |
| --- | --- |

9.A.4.

| 9.A.5. | Kiirendusmõõturid või güroskoobid |
| --- | --- |

9.A.5.

| 9.A.6. | Inertsiaalsed või muud seadmed |
| --- | --- |

9.A.6.

| 9.A.7. | „Integreeritud navigatsioonisüsteemid” |
| --- | --- |

9.A.7.

| 9.A.8. | Kolmeteljelised magnetilised suunaandurid |
| --- | --- |

9.A.8.

| 9.B.1. | „Tootmisseadmed” ning muud testimis-, kalibreerimis- ja reguleerimisseadmed |
| --- | --- |

9.B.1.

| 9.B.2.a. | Balansseerpingid |
| --- | --- |

9.B.2.a.

| b. | Indikaatorite pead |
| --- | --- |

b.

| c. | Liikumissimulaatorid/pöörlemislauad |
| --- | --- |

c.

| d. | Positsioneerimislauad |
| --- | --- |

d.

| e. | Tsentrifuugid |
| --- | --- |

e.

| 9.C. | Puuduvad |
| --- | --- |

9.C.

| 9.D.1. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

9.D.1.

| 9.D.2. | Integratsiooni„tarkvara” |
| --- | --- |

9.D.2.

| 9.D.3. | Integratsiooni„tarkvara” |
| --- | --- |

9.D.3.

| 9.D.4. | Integratsiooni„tarkvara” |
| --- | --- |

9.D.4.

| 9.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

9.E.1.

II KATEGOORIA – PUNKT 10

LENNUJUHTIMISSEADMED

| 10.A.1. | Hüdraulilised, mehaanilised, elektro-optilised või elektromehaanilised lennujuhtimissüsteemid |
| --- | --- |

10.A.1.

| 10.A.2. | Asendi kontrolliseadmed |
| --- | --- |

10.A.2.

| 10.A.3. | Lennujuhtimise servoventiilid |
| --- | --- |

10.A.3.

| 10.B.1. | Testimis-, kalibreerimis- ja reguleerimisseadmed |
| --- | --- |

10.B.1.

| 10.C. | Puuduvad |
| --- | --- |

10.C.

| 10.D.1. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

10.D.1.

| 10.E.1. | Projekteerimis„tehnoloogia” õhusõiduki kere, tõukejõusüsteemi ja tõstejõu kontrollpindade integreerimiseks |
| --- | --- |

10.E.1.

| 10.E.2. | Projekteerimis„tehnoloogia” lennujuhtimise, juhtimissüsteemi ja tõukejõu andmete integreerimiseks |
| --- | --- |

10.E.2.

| 10.E.3. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

10.E.3.

II KATEGOORIA – PUNKT 11

LENNUELEKTROONIKA

| 11.A.1. | Radari- ja laserradarisüsteemid, sealhulgas kõrgusmõõturid |
| --- | --- |

11.A.1.

| 11.A.2. | Passiivsed andurid |
| --- | --- |

11.A.2.

| 11.A.3. | Vastuvõtuseadmed (GNSS; nt GPS, GLONASS või Galileo) |
| --- | --- |

11.A.3.

| 11.A.4. | Elektroonikasõlmed ja -komponendid |
| --- | --- |

11.A.4.

| 11.A.5. | Teeninduskaablid ja astmete vaheseadmete elektriühendused |
| --- | --- |

11.A.5.

| 11.B. | Puuduvad |
| --- | --- |

11.B.

| 11.C. | Puuduvad |
| --- | --- |

11.C.

| 11.D.1. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

11.D.1.

| 11.D.2. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

11.D.2.

| 11.E.1. | Projekteerimis„tehnoloogia” |
| --- | --- |

11.E.1.

| 11.E.2. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

11.E.2.

II KATEGOORIA – PUNKT 12

STARDI ABISEADMED

| 12.A.1. | Vahendid ja seadmed |
| --- | --- |

12.A.1.

| 12.A.2. | Sõidukid |
| --- | --- |

12.A.2.

| 12.A.3. | Gravimeetrid ja gravitatsiooni gradiomeetrid |
| --- | --- |

12.A.3.

| 12.A.4. | Kaugmõõte- ja kaugjuhtimisseadmed, kaasa arvatud maapealsed seadmed |
| --- | --- |

12.A.4.

| 12.A.5. | Täppisjälgimissüsteemid |
| --- | --- |

12.A.5.

| a. | Jälgimissüsteemid |
| --- | --- |

a.

| b. | Kaugusmõõteradarid |
| --- | --- |

b.

| 12.A.6. | Termopatareid |
| --- | --- |

12.A.6.

| 12.B. | Puuduvad |
| --- | --- |

12.B.

| 12.C. | Puuduvad |
| --- | --- |

12.C.

| 12.D.1. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

12.D.1.

| 12.D.2. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

12.D.2.

| 12.D.3. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

12.D.3.

| 12.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

12.E.1.

II KATEGOORIA – PUNKT 13

ARVUTID

| 13.A.1. | Analoogarvutid, digitaalarvutid või digitaalsed diferentsiaalanalüsaatorid |
| --- | --- |

13.A.1.

| 13.B. | Puuduvad |
| --- | --- |

13.B.

| 13.C. | Puuduvad |
| --- | --- |

13.C.

| 13.D. | Puuduvad |
| --- | --- |

13.D.

| 13.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

13.E.1.

II KATEGOORIA – PUNKT 14

PUNKT 14 ANALOOG-DIGITAALMUUNDURID

| 14.A.1. | Analoog-digitaalmuundurid |
| --- | --- |

14.A.1.

| 14.B. | Puuduvad |
| --- | --- |

14.B.

| 14.C. | Puuduvad |
| --- | --- |

14.C.

| 14.D. | Puuduvad |
| --- | --- |

14.D.

| 14.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

14.E.1.

II KATEGOORIA – PUNKT 15

TESTIMISRAJATISED JA -SEADMED

| 15.A. | Puuduvad |
| --- | --- |

15.A.

| 15.B.1. | Vibratsioonikatsetuste seadmed |
| --- | --- |

15.B.1.

| a. | Vibratsioonikatsetuste süsteemid |
| --- | --- |

a.

| b. | Digitaalkontrollerid |
| --- | --- |

b.

| c. | Väristajad (raputusmoodulid) |
| --- | --- |

c.

| d. | Katsekehade toetustarindid ja elektroonikamoodulid |
| --- | --- |

d.

| 15.B.2. | Aerodünaamilised torud |
| --- | --- |

15.B.2.

| 15.B.3. | Katsepingid ja katsestendid |
| --- | --- |

15.B.3.

| 15.B.4. | Katsekeskkonnakambrid |
| --- | --- |

15.B.4.

| 15.B.5. | Kiirendid |
| --- | --- |

15.B.5.

| 15.C. | Puuduvad |
| --- | --- |

15.C.

| 15.D.1. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

15.D.1.

| 15.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

15.E.1.

II KATEGOORIA – PUNKT 16

MODELLEERIMINE-SIMULEERIMINE JA PROJEKTIDE INTEGREERIMINE

| 16.A.1. | Hübriid- (kombineeritud analoog/digitaal-) arvutid |
| --- | --- |

16.A.1.

| 16.B. | Puuduvad |
| --- | --- |

16.B.

| 16.C. | Puuduvad |
| --- | --- |

16.C.

| 16.D.1. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

16.D.1.

| 16.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

16.E.1.

II KATEGOORIA – PUNKT 17

VARJAMISTEHNOLOOGIA HULKA KUULUVAD KAUBAD

| 17.A.1. | Märgatavust vähendavad seadmed |
| --- | --- |

17.A.1.

| 17.B.1. | Spetsiaalselt radari tagasikiirgumise ristlõike mõõtmiseks projekteeritud süsteemid |
| --- | --- |

17.B.1.

| 17.C.1. | Märgatavust vähendavad materjalid |
| --- | --- |

17.C.1.

| 17.D.1. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

17.D.1.

| 17.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

17.E.1.

II KATEGOORIA – PUNKT 18

KAITSE TUUMAPLAHVATUSEGA KAASNEVATE NÄHTUSTE EEST

| 18.A.1. | „Kiirgust taluvad”„mikroskeemid” |
| --- | --- |

18.A.1.

| 18.A.2. | „Detektorid” |
| --- | --- |

18.A.2.

| 18.A.3. | Radoomid |
| --- | --- |

18.A.3.

| 18.B. | Puuduvad |
| --- | --- |

18.B.

| 18.C. | Puuduvad |
| --- | --- |

18.C.

| 18.D. | Puuduvad |
| --- | --- |

18.D.

| 18.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

18.E.1.

II KATEGOORIA – PUNKT 19

MUUD TERVIKLIKUD KANDEVAHENDID

| 19.A.1. | Terviklikud raketisüsteemid („lennuulatus” ≥ 300km) |
| --- | --- |

19.A.1.

| 19.A.2. | Terviklikud mehitamata õhusõidukite süsteemid (UAV) („lennuulatus” ≥ 300km) |
| --- | --- |

19.A.2.

| 19.A 3. | Terviklikud mehitamata õhusõidukite süsteemid (UAV) |
| --- | --- |

19.A 3.

| 19.B.1. | „Tootmisrajatised” |
| --- | --- |

19.B.1.

| 19.C. | Puuduvad |
| --- | --- |

19.C.

| 19.D.1. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

19.D.1.

| 19.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

19.E.1.

II KATEGOORIA – PUNKT 20

MUUD TERVIKLIKUD ALAMSÜSTEEMID

| 20.A.1.a. | Üksikud raketiastmed |
| --- | --- |

20.A.1.a.

| b. | Tahkekütuse rakettmootorid, hübriidrakettmootorid või vedelkütuse rakettmootorid |
| --- | --- |

b.

| 20.B.1. | „Tootmisrajatised” |
| --- | --- |

20.B.1.

| 20.B.2. | „Tootmisseadmed” |
| --- | --- |

20.B.2.

| 20.C. | Puuduvad |
| --- | --- |

20.C.

| 20.D.1 | „Tarkvara” |
| --- | --- |

20.D.1

| 20.D.2. | „Tarkvara” |
| --- | --- |

20.D.2.

| 20.E.1. | „Tehnoloogia” |
| --- | --- |

20.E.1.

KÄESOLEVAS LISAS KASUTATUD ÜHIKUD, KONSTANDID, AKRONÜÜMID JA LÜHENDID

ÜHIKUTE TEISENDAMISE TABEL

VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM

SISSEJUHATUS, MÕISTED, TERMINOLOOGIA

1.   
  SISSEJUHATUS

a)   Käesolev lisa hõlmab kahte kaupade kategooriat; termin „kaubad” hõlmab seadmeid, materjale, „tarkvara” ja „tehnoloogiat”. I kategooria kaubad, mis kuuluvad kõik lisa punktide 1 ja 2 alla, on kõige tundlikumad kaubad. Kui I kategooria kaup lisatakse süsteemi, käsitatakse ka seda süsteemi I kategooria alla kuuluvana, välja arvatud juhul, kui lisatud kaupa ei saa eraldada, eemaldada ega kopeerida. II kategooria kaubad on lisas esitatud kaubad, mis ei ole määratletud I kategooria kaubana.

b)   Kui valitsus vaatab läbi taotlusi, mis on esitatud punktides 1 ja 19 kirjeldatud terviklike raketisüsteemide ja mehitamata õhusõiduki süsteemide ning tehnilises lisas loetletud seadmete, materjalide, „tarkvara” või „tehnoloogia” edasitoimetamiseks seoses nende potentsiaalse kasutamisega sellistes süsteemides, võtab ta arvesse „lennuulatuse” ja „kasuliku lasti” vastastikuse kompenseerimise suutlikkust.

c)   
  Üldmärkus tehnoloogia kohta

Lisaga hõlmatud kaupadega otseselt seotud „tehnoloogia” edasitoimetamist kontrollitakse kooskõlas igas punktis sätestatuga ning siseriiklike õigusaktidega lubatud ulatuses. Lisaga hõlmatud mis tahes kauba lubamine ekspordiks annab loa eksportida samale lõppkasutajale ka minimaalse „tehnoloogia”, mis on vajalik kõnealuse kauba paigaldamiseks, käsitsemiseks, hoolduseks ja remondiks.

Märkus:

Kontrolli ei kohaldata „üldkasutatava”„tehnoloogia” ega „fundamentaalteaduslike uuringute” suhtes.

d)   
  Üldmärkus tarkvara kohta

Lisa ei hõlma „tarkvara”, mis on kas:

| 1. | üldiselt avalikkusele kättesaadav, kuna






  a. | seda müüakse varudest jaemüügikohtades piiramatult järgmistel viisidel:






  1. | käsimüük |
| --- | --- | --- | --- |

1.

üldiselt avalikkusele kättesaadav, kuna

a.

seda müüakse varudest jaemüügikohtades piiramatult järgmistel viisidel:

1.

käsimüük

| 2. | postimüük või |
| --- | --- |

2.

postimüük või

| 3. | elektroonilised tehingud või |
| --- | --- |

3.

elektroonilised tehingud või

| 4. | telefonimüük ja |
| --- | --- |

4.

telefonimüük ja

| b. | see on ette nähtud paigaldamiseks kasutaja poolt, ilma tarnija olulise abita; või |
| --- | --- |

b.

see on ette nähtud paigaldamiseks kasutaja poolt, ilma tarnija olulise abita; või

| 2. | „üldkasutatav”. |
| --- | --- |

2.

„üldkasutatav”.

Märkus:

Üldmärkus tarkvara kohta kehtib üksnes üldotstarbelise, massituru jaoks ette nähtud „tarkvara” suhtes.

e)   
  Chemical Abstracts Service'i (CAS) number

Mõnel juhul on kemikaalid järjestatud nimetuse ja CASi numbri järgi.

Sama struktuurivalemiga kemikaalidele (kaasa arvatud hüdraadid) kohaldatakse kontrolli sõltumata nimest või CASi numbrist. CASi numbrid on lisatud, et aidata kindlaks määrata, kas vastavale kemikaalile või segule kohaldatakse kontrolli, sõltumata nomenklatuurist. CASi numbreid ei saa kasutada kordumatu tunnusena, kuna loetletud kemikaalide mõnel vormil on erinevad CASi numbrid ning loetletud kemikaale sisaldavatel segudel võivad samuti olla erinevad CASi numbrid.

2.   
  MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

„Täpsus” (accuracy)
  märgitud väärtuse maksimaalne positiivne või negatiivne hälve tunnustatud standardist või tegelikust väärtusest; enamasti mõõdetakse ebatäpsuse kaudu.

„Fundamentaalteaduslikud uuringud” (basic scientific research)
  eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida teostatakse põhiliselt uute teadmiste saamiseks nähtuste või vaadeldavate faktide fundamentaalsetest põhimõtetest ning mis ei ole otseselt suunatud konkreetse praktilise eesmärgi saavutamiseks.

„Arendus” (development) seotud kõikide „tootmisele” eelnevate järkudega, näiteks:

| — | projekteerimine |
| --- | --- |

—

projekteerimine

| — | projekteerimisega seotud teadusuuringud |
| --- | --- |

—

projekteerimisega seotud teadusuuringud

| — | projekteerimisega seotud analüüs |
| --- | --- |

—

projekteerimisega seotud analüüs

| — | kontseptuaalne projekteerimine |
| --- | --- |

—

kontseptuaalne projekteerimine

| — | prototüüpide koostamine ja katsetamine |
| --- | --- |

—

prototüüpide koostamine ja katsetamine

| — | katsetootmiskavad |
| --- | --- |

—

katsetootmiskavad

| — | projektlahenduse andmed |
| --- | --- |

—

projektlahenduse andmed

| — | projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess |
| --- | --- |

—

projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess

| — | konfiguratsiooni projekt |
| --- | --- |

—

konfiguratsiooni projekt

| — | integreerimisprojekt |
| --- | --- |

—

integreerimisprojekt

| — | skeemid |
| --- | --- |

—

skeemid

„Üldkasutatav” (in the public domain)
  „tarkvara” või „tehnoloogia”, mis on tehtud kättesaadavaks, seadmata piiranguid selle edasise levitamise suhtes. (Autoriõigusega seatud piirangud ei takista „tarkvara” või „tehnoloogiat” olemast „üldkasutatav”.)

„Mikroskeem” (microcircuit)
  seade, milles mitu passiivset ja/või aktiivset elementi on lahutamatult seotud katkematu struktuuri pinnal või sees, et täita ahela ülesannet.

„Mikroprogramm” (microprogramme)
  elementaarsete käskude jada, mida säilitatakse erilises mäluseadmes ja mille täitmise käivitab tema viitekäsu saabumine käsuregistrisse.

„Kasulik last” (payload) kogumass, mida suudab kanda või kohale toimetada konkreetne raketisüsteem või mehitamata õhusõiduki (UAV) süsteem ja mida ei kasutata lennuvõime säilitamiseks.

Märkus:

Kasuliku lasti hulka arvestatavad konkreetsed seadmed, alamsüsteemid või komponendid sõltuvad vastava sõiduki tüübist ja konfiguratsioonist.

Tehnilised märkused:

| a. | Eralduvate kosmonaasikutega süsteemide kasulik last hõlmab järgmist:







  1. | kosmonaasikud, sh:







  a. | kindla otstarbega juhtimis-, navigatsiooni- ja kontrolliseadmed; |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Eralduvate kosmonaasikutega süsteemide kasulik last hõlmab järgmist:

1.

kosmonaasikud, sh:

a.

kindla otstarbega juhtimis-, navigatsiooni- ja kontrolliseadmed;

| b. | kindla otstarbega vastumeetmete varustus; |
| --- | --- |

b.

kindla otstarbega vastumeetmete varustus;

| 2. | mis tahes tüüpi lahingumoon (nt lõhkev või mitte lõhkev); |
| --- | --- |

2.

mis tahes tüüpi lahingumoon (nt lõhkev või mitte lõhkev);

| 3. | lahingumoona tugikonstruktsioonid ja lähetusmehhanismid (nt riistvara, mida kasutatakse kosmonaasiku kinnitamiseks kanduri külge või sellest eraldamiseks), mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata; |
| --- | --- |

3.

lahingumoona tugikonstruktsioonid ja lähetusmehhanismid (nt riistvara, mida kasutatakse kosmonaasiku kinnitamiseks kanduri külge või sellest eraldamiseks), mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata;

| 4. | aktiveerimis-, deaktiveerimis-, sütiku- ja tulistamismehhanismid ja -seadmed; |
| --- | --- |

4.

aktiveerimis-, deaktiveerimis-, sütiku- ja tulistamismehhanismid ja -seadmed;

| 5. | mis tahes muu vastumeetmete varustus (nt peibutusseadmed, summutusseadmed või peegelaganate paiskajad), mis eralduvad kosmonaasiku kandurist; |
| --- | --- |

5.

mis tahes muu vastumeetmete varustus (nt peibutusseadmed, summutusseadmed või peegelaganate paiskajad), mis eralduvad kosmonaasiku kandurist;

| 6. | kandur või asendi kontrolli/kiiruse reguleerimise moodul, mis ei hõlma teiste etappide toimimise seisukohast olulisi süsteeme/alamsüsteeme. |
| --- | --- |

6.

kandur või asendi kontrolli/kiiruse reguleerimise moodul, mis ei hõlma teiste etappide toimimise seisukohast olulisi süsteeme/alamsüsteeme.

| b. | Mitteeralduvate kosmonaasikutega süsteemide kasulik last hõlmab järgmist:







  1. | mis tahes tüüpi lahingumoon (nt lõhkev või mitte lõhkev); |
| --- | --- | --- |

b.

Mitteeralduvate kosmonaasikutega süsteemide kasulik last hõlmab järgmist:

1.

mis tahes tüüpi lahingumoon (nt lõhkev või mitte lõhkev);

| 2. | lahingumoona tugikonstruktsioonid ja lähetusmehhanismid, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata; |
| --- | --- |

2.

lahingumoona tugikonstruktsioonid ja lähetusmehhanismid, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata;

| 3. | aktiveerimis-, deaktiveerimis-, sütiku- ja tulistamismehhanismid ja -seadmed; |
| --- | --- |

3.

aktiveerimis-, deaktiveerimis-, sütiku- ja tulistamismehhanismid ja -seadmed;

| 4. | mis tahes vastumeetmete varustus (nt peibutusseadmed, summutusseadmed või peegelaganate paiskajad), mis on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata. |
| --- | --- |

4.

mis tahes vastumeetmete varustus (nt peibutusseadmed, summutusseadmed või peegelaganate paiskajad), mis on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata.

„Kasulik last” hõlmab järgmist:

| a. | kosmoseaparaadid (üks või mitu), sealhulgas satelliidid; |
| --- | --- |

a.

kosmoseaparaadid (üks või mitu), sealhulgas satelliidid;

| b. | kosmoseaparaatide ja kanderakettide vahelised adapterid, sealhulgas vajaduse korral apogee/perigee tõukemootorid või sarnased manööverdamis- ja eraldumissüsteemid. |
| --- | --- |

b.

kosmoseaparaatide ja kanderakettide vahelised adapterid, sealhulgas vajaduse korral apogee/perigee tõukemootorid või sarnased manööverdamis- ja eraldumissüsteemid.

„Kasulik last” hõlmab järgmist:

| a. | missiooni jaoks vajalikud seadmed, nagu andmete kogumise, salvestamise või edastamise seadmed missiooniga seotud andmete jaoks; |
| --- | --- |

a.

missiooni jaoks vajalikud seadmed, nagu andmete kogumise, salvestamise või edastamise seadmed missiooniga seotud andmete jaoks;

| b. | naasteseadmed (nt langevarjud), mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata. |
| --- | --- |

b.

naasteseadmed (nt langevarjud), mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata.

„Kasulik last” hõlmab järgmist:

| a. | mis tahes tüüpi lahingumoon (nt lõhkev või mitte lõhkev); |
| --- | --- |

a.

mis tahes tüüpi lahingumoon (nt lõhkev või mitte lõhkev);

| b. | lahingumoona tugikonstruktsioonid ja lähetusmehhanismid, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata; |
| --- | --- |

b.

lahingumoona tugikonstruktsioonid ja lähetusmehhanismid, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata;

| c. | aktiveerimis-, deaktiveerimis-, sütiku- ja tulistamismehhanismid ja -seadmed; |
| --- | --- |

c.

aktiveerimis-, deaktiveerimis-, sütiku- ja tulistamismehhanismid ja -seadmed;

| d. | vastumeetmete varustus (nt peibutusseadmed, summutusseadmed või peegelaganate paiskajad), mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata; |
| --- | --- |

d.

vastumeetmete varustus (nt peibutusseadmed, summutusseadmed või peegelaganate paiskajad), mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata;

| e. | tundemärkide muundamise seadmed, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata. |
| --- | --- |

e.

tundemärkide muundamise seadmed, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata.

„Kasulik last” hõlmab järgmist:

| a. | mis tahes tüüpi lahingumoon (nt lõhkev või mitte lõhkev); |
| --- | --- |

a.

mis tahes tüüpi lahingumoon (nt lõhkev või mitte lõhkev);

| b. | aktiveerimis-, deaktiveerimis-, sütiku- ja tulistamismehhanismid ja -seadmed; |
| --- | --- |

b.

aktiveerimis-, deaktiveerimis-, sütiku- ja tulistamismehhanismid ja -seadmed;

| c. | vastumeetmete varustus (nt peibutusseadmed, summutusseadmed või peegelaganate paiskajad), mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata; |
| --- | --- |

c.

vastumeetmete varustus (nt peibutusseadmed, summutusseadmed või peegelaganate paiskajad), mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata;

| d. | tundemärkide muundamise seadmed, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata; |
| --- | --- |

d.

tundemärkide muundamise seadmed, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata;

| e. | missiooni jaoks vajalikud seadmed, nagu andmete kogumise, salvestamise või edastamise seadmed missiooniga seotud andmete jaoks ning tugikonstruktsioonid, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata; |
| --- | --- |

e.

missiooni jaoks vajalikud seadmed, nagu andmete kogumise, salvestamise või edastamise seadmed missiooniga seotud andmete jaoks ning tugikonstruktsioonid, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata;

| f. | naasteseadmed (nt langevarjud), mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata; |
| --- | --- |

f.

naasteseadmed (nt langevarjud), mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata;

| g. | lahingumoona tugistruktuurid ja lähetusmehhanismid, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata. |
| --- | --- |

g.

lahingumoona tugistruktuurid ja lähetusmehhanismid, mida on võimalik eemaldada ilma sõiduki konstruktsiooni terviklikkust kahjustamata.

„Tootmine” (production) kõik tootmisetapid, näiteks:

| — | toote insenerlahendus |
| --- | --- |

—

toote insenerlahendus

| — | valmistamine |
| --- | --- |

—

valmistamine

| — | integreerimine |
| --- | --- |

—

integreerimine

| — | kokkupanemine (montaaž) |
| --- | --- |

—

kokkupanemine (montaaž)

| — | järelevalve |
| --- | --- |

—

järelevalve

| — | katsetamine |
| --- | --- |

—

katsetamine

| — | kvaliteedi tagamine |
| --- | --- |

—

kvaliteedi tagamine

„Tootmisseadmed” (production equipment)
  instrumendid, šabloonid, rakised, tööriistatornid, valuvormid, stantsid, kinnitusvahendid, joondamisseadmed, katseseadmed, muud masinad ning nende osad, mis hõlmavad ainult seadmeid, mis on eraldi konstrueeritud või modifitseeritud „arenduse” või „tootmise” ühe või enama järgu jaoks.

„Tootmisrajatised” (production facilities)
  „tootmisseadmed” ja spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud tarkvara, mis on integreeritud „arenduseks” mõeldud seadeldistesse või ühte või mitmesse „tootmis”järku.

„Programm” (programme)
  käskude jada protsessi sooritamiseks elektronarvuti abil kas vahetult täidetaval või täidetavaks muundataval kujul.

„Kiirgust taluv” (radiation hardened)
  komponent või seade, mis on projekteeritud või arvestatud taluma kiirgustaseme väärtusi, mis tekitavad suurusele 5 × 105 rad (räni) vastava või seda ületava maksimaalse kiirgusdoosi.

„Lennuulatus” (range) maksimaalne distants, mida konkreetne raketisüsteem või mehitamata õhusõiduki (UAV) süsteem on võimeline läbima stabiilse lennu režiimil, mõõdetuna tema trajektoori projektsiooni kaudu maapinnal.

Tehnilised märkused:

„Tarkvara” (software)
  ühest või mitmest „programmist” või „mikroprogrammist” koosnev kogum, mis on paigutatud mis tahes füüsilisele andmekandjale.

„Tehnoloogia” (technology)
  spetsiaalne teave, mis on vajalik toote „arenduseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”. See teave võib esineda „tehniliste andmete” ja „tehnilise abi” kujul.

„Tehniline abi” (technical assistance) Võib esineda järgmisel kujul:

| — | juhised |
| --- | --- |

—

juhised

| — | oskused |
| --- | --- |

—

oskused

| — | väljaõpe |
| --- | --- |

—

väljaõpe

| — | tööalased teadmised |
| --- | --- |

—

tööalased teadmised

| — | konsultatsiooniteenused |
| --- | --- |

—

konsultatsiooniteenused

„Tehnilised andmed” (technical data) Võivad esineda järgmisel kujul:

| — | tehnilised joonised |
| --- | --- |

—

tehnilised joonised

| — | plaanid |
| --- | --- |

—

plaanid

| — | diagrammid |
| --- | --- |

—

diagrammid

| — | mudelid |
| --- | --- |

—

mudelid

| — | valemid |
| --- | --- |

—

valemid

| — | insener-tehnilised projektid ja spetsifikatsioonid |
| --- | --- |

—

insener-tehnilised projektid ja spetsifikatsioonid

| — | käsiraamatud ja juhised kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele, nagu:






  — | kettad |
| --- | --- | --- |

—

käsiraamatud ja juhised kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele, nagu:

—

kettad

| — | lindid |
| --- | --- |

—

lindid

| — | püsimälud |
| --- | --- |

—

püsimälud

„Kasutamine” (use)

| — | käsitsemine |
| --- | --- |

—

käsitsemine

| — | paigaldus (sh kohapealne paigaldus) |
| --- | --- |

—

paigaldus (sh kohapealne paigaldus)

| — | hooldus |
| --- | --- |

—

hooldus

| — | remont |
| --- | --- |

—

remont

| — | kapitaalremont |
| --- | --- |

—

kapitaalremont

| — | renoveerimine |
| --- | --- |

—

renoveerimine

3.   
  TERMINOLOOGIA

Kui tekstis esinevad järgmised terminid, tuleb neid mõista vastavalt allpool toodud selgitustele:

| a) | „Spetsiaalselt projekteeritud”/„Spetsiaalselt ette nähtud” kirjeldab seadmeid, osasid, komponente, materjale või „tarkvara”, millel on „arendamise” tulemusena saadud ainulaadsed omadused, mis eristavad neid teatavate eelnevalt kindlaks määratud otstarvete jaoks. Näiteks seadet, mis on „spetsiaalselt projekteeritud” raketis kasutamiseks, käsitletakse sellisena üksnes juhul, kui tal ei ole muud funktsiooni või kasutusala. Samamoodi käsitletakse tootmisseadet, mis on „spetsiaalselt projekteeritud” teatavat tüüpi komponendi tootmiseks, sellisena üksnes juhul, kui selle seadme abil ei saa toota ühtegi teist tüüpi komponenti. |
| --- | --- |

a)

„Spetsiaalselt projekteeritud”/„Spetsiaalselt ette nähtud” kirjeldab seadmeid, osasid, komponente, materjale või „tarkvara”, millel on „arendamise” tulemusena saadud ainulaadsed omadused, mis eristavad neid teatavate eelnevalt kindlaks määratud otstarvete jaoks. Näiteks seadet, mis on „spetsiaalselt projekteeritud” raketis kasutamiseks, käsitletakse sellisena üksnes juhul, kui tal ei ole muud funktsiooni või kasutusala. Samamoodi käsitletakse tootmisseadet, mis on „spetsiaalselt projekteeritud” teatavat tüüpi komponendi tootmiseks, sellisena üksnes juhul, kui selle seadme abil ei saa toota ühtegi teist tüüpi komponenti.

| b) | „Projekteeritud või kohandatud” kirjeldab seadmeid, osasid või komponente, mis on „arendamise” või kohandamise tulemusena saanud konkreetsed omadused, mis muudavad need teatava rakenduse jaoks sobivaks. „Projekteeritud või kohandatud” seadmeid, osasid, komponente või „tarkvara” saab kasutada ka teiste rakenduste jaoks. Näiteks raketi jaoks projekteeritud titaaniga kaetud pumpa saab kasutada korrosiivsete vedelikega, mis ei ole raketikütused. |
| --- | --- |

b)

„Projekteeritud või kohandatud” kirjeldab seadmeid, osasid või komponente, mis on „arendamise” või kohandamise tulemusena saanud konkreetsed omadused, mis muudavad need teatava rakenduse jaoks sobivaks. „Projekteeritud või kohandatud” seadmeid, osasid, komponente või „tarkvara” saab kasutada ka teiste rakenduste jaoks. Näiteks raketi jaoks projekteeritud titaaniga kaetud pumpa saab kasutada korrosiivsete vedelikega, mis ei ole raketikütused.

| c) | „Mida saab kasutada” või „mis on võimeline/võimelised”/„mis võimaldab/võimaldavad” kirjeldavad konkreetsel otstarbel kasutamiseks sobivaid seadmeid, osasid, komponente, materjale või „tarkvara”. Ei ole vajalik, et need seadmed, osad, komponendid või „tarkvara” oleksid konfigureeritud, kohandatud või määratud asjaomase konkreetse otstarbe jaoks. Näiteks on juhtimissüsteemis „võimeline” toimima sõjalistele nõuetele vastav mis tahes mälukiip. |
| --- | --- |

c)

„Mida saab kasutada” või „mis on võimeline/võimelised”/„mis võimaldab/võimaldavad” kirjeldavad konkreetsel otstarbel kasutamiseks sobivaid seadmeid, osasid, komponente, materjale või „tarkvara”. Ei ole vajalik, et need seadmed, osad, komponendid või „tarkvara” oleksid konfigureeritud, kohandatud või määratud asjaomase konkreetse otstarbe jaoks. Näiteks on juhtimissüsteemis „võimeline” toimima sõjalistele nõuetele vastav mis tahes mälukiip.

| d) | „Kohandatud” kirjeldab „tarkvara” kontekstis „tarkvara”, mida on tahtlikult muudetud, et sellel oleksid omadused, mis muudavad selle sobivaks konkreetsete otstarvete või rakenduste jaoks. Selle „tarkvara” omadused võivad muuta selle sobivaks ka muudeks otstarveteks või rakendusteks kui need, mille jaoks see „kohandati”. |
| --- | --- |

d)

„Kohandatud” kirjeldab „tarkvara” kontekstis „tarkvara”, mida on tahtlikult muudetud, et sellel oleksid omadused, mis muudavad selle sobivaks konkreetsete otstarvete või rakenduste jaoks. Selle „tarkvara” omadused võivad muuta selle sobivaks ka muudeks otstarveteks või rakendusteks kui need, mille jaoks see „kohandati”.

I KATEGOORIA – PUNKT 1

I KATEGOORIA

PUNKT 1   TERVIKLIKUD KANDEVAHENDID

1.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

1.A.1.   Terviklikud raketisüsteemid (sealhulgas ballistiliste rakettide süsteemid, kanderaketid, sondraketid), mille „kasulik last” on vähemalt 500 kg ning mille „lennuulatus” on vähemalt 300 km.

1.A.2.   Terviklikud mehitamata õhusõidukite süsteemid (sealhulgas tiibraketisüsteemid, sihtdroonid, mehitamata luurelennukid), mille „kasulik last” on vähemalt 500 kg ning mille „lennuulatus” on vähemalt 300 km.

1.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

1.B.1.   „Tootmisrajatised”, mis on spetsiaalselt ette nähtud punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.

1.C.   MATERJALID

Puuduvad.

1.D.   TARKVARA

1.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 1.B nimetatud tootmisrajatiste „kasutamiseks”.

1.D.2.   „Tarkvara”, mis koordineerib rohkem kui ühe alamsüsteemi funktsioneerimist ja on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud „kasutamiseks” punktis 1.A nimetatud süsteemides.

1.E.   TEHNOLOOGIA

1.E.1.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 1.A, 1.B või 1.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

I KATEGOORIA – PUNKT 2

PUNKT 2   TERVIKLIKUD ALAMSÜSTEEMID, MIDA SAAB KASUTADA TERVIKLIKES KANDEVAHENDITES

2.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

2.A.1.   Terviklikud alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides:

| a. | üksikud raketiastmed, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides; |
| --- | --- |

a.

üksikud raketiastmed, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides;

| b. | kosmonaasikud ning nende jaoks projekteeritud või kohandatud seadmed, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 toodud märkuses nimetatud seadmed, mis on projekteeritud kandma mitterelvastuslikku kasulikku lasti:






  1. | kuumakaitsekilbid ja nende komponendid, mis on valmistatud keraamilistest või kuluvmaterjalidest; |
| --- | --- | --- |

b.

kosmonaasikud ning nende jaoks projekteeritud või kohandatud seadmed, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 toodud märkuses nimetatud seadmed, mis on projekteeritud kandma mitterelvastuslikku kasulikku lasti:

1.

kuumakaitsekilbid ja nende komponendid, mis on valmistatud keraamilistest või kuluvmaterjalidest;

| 2. | kergetest, suure soojamahtuvusega materjalidest valmistatud jahutusradiaatorid ja nende komponendid; |
| --- | --- |

2.

kergetest, suure soojamahtuvusega materjalidest valmistatud jahutusradiaatorid ja nende komponendid;

| 3. | elektroonilised seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud kosmonaasikutele; |
| --- | --- |

3.

elektroonilised seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud kosmonaasikutele;

| c. | raketi tõukejõu alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides:






  1. | tahkekütuse rakettmootorid ja hübriidrakettmootorid, millega saavutatav koguimpulss on 1.1 × 106 Ns või suurem; |
| --- | --- | --- |

c.

raketi tõukejõu alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides:

1.

tahkekütuse rakettmootorid ja hübriidrakettmootorid, millega saavutatav koguimpulss on 1.1 × 106 Ns või suurem;

| 2. | vedelkütuse rakettmootorid, mis on integreeritud või projekteeritud või kohandatud integreerimiseks vedelkütus-rakettajami süsteemi ja millega saavutatav koguimpulss on 1.1 × 106 Ns või suurem; |
| --- | --- |

2.

vedelkütuse rakettmootorid, mis on integreeritud või projekteeritud või kohandatud integreerimiseks vedelkütus-rakettajami süsteemi ja millega saavutatav koguimpulss on 1.1 × 106 Ns või suurem;

Märkus:

Vedelkütuse apogeemootoreid või seadmete mootoreid, mis on täpsustatud punktis 2.A.1.c.2 ning on projekteeritud või kohandatud satelliitidel kasutamise jaoks, võib käsitada kuuluvana II kategooriasse, kui alamsüsteem eksporditakse vastavalt aruandele lõppkasutuse kohta ja koguselistele piirangutele, mis on kooskõlas kavandatava lõppkasutusega, ning kui nende tõukejõud vaakumi tingimustes ei ole suurem kui 1kN.

| d. | punktis 1.A nimetatud süsteemides kasutatavad „juhtimissüsteemid”, mis on võimelised saavutama süsteemset täpsust 3,33 % või vähem „lennuulatusest” (nt samavõrdne tõenäosusring („CEP”) 10 km või väiksem kaugusel 300 km), välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud juhtimissüsteemid, mis on projekteeritud rakettmürskude jaoks, mille „lennuulatus” on alla 300 km, või mehitatud õhusõidukite jaoks;


  Tehnilised märkused:








  1. | „Juhtimissüsteem” ühendab sõiduki asukoha ja kiiruse mõõtmise ning arvutamise protsessi (st navigeerimise) sõiduki lennujuhtimise süsteemile lennu trajektoori korrigeerimiseks antavate käskude arvutamise ja saatmise protsessiga. |
| --- | --- | --- |

d.

punktis 1.A nimetatud süsteemides kasutatavad „juhtimissüsteemid”, mis on võimelised saavutama süsteemset täpsust 3,33 % või vähem „lennuulatusest” (nt samavõrdne tõenäosusring („CEP”) 10 km või väiksem kaugusel 300 km), välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud juhtimissüsteemid, mis on projekteeritud rakettmürskude jaoks, mille „lennuulatus” on alla 300 km, või mehitatud õhusõidukite jaoks;

Tehnilised märkused:

1.

| 2. | „Samavõrdne tõenäosusring” on täpsuse mõõt, mis on defineeritud kui märklauale tsentreeritud sellise spetsiifilise ulatusega ringi raadius, millesse jääb 50 % kasuliku lasti mõjust. |
| --- | --- |

2.

| e. | tõukejõuvektori juhtimise allsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud allsüsteemid, mis on projekteeritud raketisüsteemide jaoks, mis ei ületa punktis 1.A nimetatud süsteemide „lennuulatuse/kasuliku lasti” piirmäärasid;


  Tehniline märkus:



  Punkt 2.A.1.e hõlmab järgmisi meetodeid tõuke vektorjuhtimise saavutamiseks:







  a. | painduvad düüsid; |
| --- | --- | --- |

e.

tõukejõuvektori juhtimise allsüsteemid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud allsüsteemid, mis on projekteeritud raketisüsteemide jaoks, mis ei ületa punktis 1.A nimetatud süsteemide „lennuulatuse/kasuliku lasti” piirmäärasid;

Tehniline märkus:

Punkt 2.A.1.e hõlmab järgmisi meetodeid tõuke vektorjuhtimise saavutamiseks:

a.

painduvad düüsid;

| b. | vedeliku või sekundaargaasi sissepritse; |
| --- | --- |

b.

vedeliku või sekundaargaasi sissepritse;

| c. | liikuv mootor või düüs; |
| --- | --- |

c.

liikuv mootor või düüs;

| d. | väljuva gaasijoa kõrvalekallutamine (joa labad või sondid); |
| --- | --- |

d.

väljuva gaasijoa kõrvalekallutamine (joa labad või sondid);

| e. | tõukejõu klapid. |
| --- | --- |

e.

tõukejõu klapid.

| f. | relvade või lõhkepeade aktiveerimis-, deaktiveerimis-, sütiku- ja tulistamismehhanismid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud mehhanismid, mis on projekteeritud muude kui punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.


  Märkus:



  Punktides 2.A.1.b, 2.A.1.d, 2.A.1.e ja 2.A.1.f nimetatud erandeid võib käsitada kuuluvana II kategooriasse, kui alamsüsteem eksporditakse vastavalt aruandele lõppkasutuse kohta ja koguselistele piirangutele, mis on kooskõlas kavandatava lõppkasutusega. |
| --- | --- |

f.

relvade või lõhkepeade aktiveerimis-, deaktiveerimis-, sütiku- ja tulistamismehhanismid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides, välja arvatud punktis 2.A.1 esitatud märkuses nimetatud mehhanismid, mis on projekteeritud muude kui punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.

Märkus:

Punktides 2.A.1.b, 2.A.1.d, 2.A.1.e ja 2.A.1.f nimetatud erandeid võib käsitada kuuluvana II kategooriasse, kui alamsüsteem eksporditakse vastavalt aruandele lõppkasutuse kohta ja koguselistele piirangutele, mis on kooskõlas kavandatava lõppkasutusega.

2.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

2.B.1.   „Tootmisrajatised”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 2.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.

2.B.2.   „Tootmisseadmed”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 2.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.

2.C.   MATERJALID

Puuduvad.

2.D.   TARKVARA

2.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 2.B.1 nimetatud „tootmisrajatiste”„kasutamiseks”.

2.D.2.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 2.A.1.c nimetatud rakettmootorite või mootorite „kasutamiseks”.

2.D.3.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 2.A.1.d nimetatud „juhtimissüsteemide”„kasutamiseks”.

Märkus:

Punkt 2.D.3 hõlmab „tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud juhtimissüsteemide jõudluse suurendamiseks, et saavutada või ületada punktis 2.A.1.d nimetatud täpsust.

2.D.4.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 2.A.1.b.3 nimetatud alamsüsteemide või seadmete „kasutamiseks”.

2.D.5.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 2.A.1.e nimetatud süsteemide „kasutamiseks”.

2.D.6.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 2.A.1.f nimetatud süsteemide „kasutamiseks”.

Märkus:

Vastavalt kavandatava lõppkasutusega kooskõlas olevale aruandele lõppkasutuse kohta võib punktides 2.D.2 – 2.D.6 nimetatud tarkvara käsitada kuuluvana II kategooriasse:

| 1. | punkti 2.D.2 puhul, kui tarkvara on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud vedelkütuse apogeemootorite või seadmete mootorite jaoks, mis on täpsustatud punktis 2.A.1.c.2 ning on projekteeritud või kohandatud satelliitidel kasutamise jaoks; |
| --- | --- |

1.

punkti 2.D.2 puhul, kui tarkvara on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud vedelkütuse apogeemootorite või seadmete mootorite jaoks, mis on täpsustatud punktis 2.A.1.c.2 ning on projekteeritud või kohandatud satelliitidel kasutamise jaoks;

| 2. | punkti 2.D.3 puhul, kui tarkvara on projekteeritud rakettmürskude jaoks, mille „lennuulatus” on alla 300 km, või mehitatud õhusõidukite jaoks; |
| --- | --- |

2.

punkti 2.D.3 puhul, kui tarkvara on projekteeritud rakettmürskude jaoks, mille „lennuulatus” on alla 300 km, või mehitatud õhusõidukite jaoks;

| 3. | punkti 2.D.4 puhul, kui tarkvara on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud kosmonaasikute jaoks, mis on projekteeritud kandma mitterelvastuslikku kasulikku lasti; |
| --- | --- |

3.

punkti 2.D.4 puhul, kui tarkvara on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud kosmonaasikute jaoks, mis on projekteeritud kandma mitterelvastuslikku kasulikku lasti;

| 4. | punkti 2.D.5 puhul, kui tarkvara on projekteeritud raketisüsteemide jaoks, mis ei ületa punktis 1.A nimetatud süsteemide „lennuulatuse/kasuliku lasti” piirmäärasid; |
| --- | --- |

4.

punkti 2.D.5 puhul, kui tarkvara on projekteeritud raketisüsteemide jaoks, mis ei ületa punktis 1.A nimetatud süsteemide „lennuulatuse/kasuliku lasti” piirmäärasid;

| 5. | punkti 2.D.6 puhul, kui tarkvara on projekteeritud muude kui punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks. |
| --- | --- |

5.

punkti 2.D.6 puhul, kui tarkvara on projekteeritud muude kui punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.

2.E.   TEHNOLOOGIA

2.E.1.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 2.A, 2.B või 2.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

II KATEGOORIA – PUNKT 3

II KATEGOORIA

PUNKT 3   TÕUKEMOOTORI KOMPONENDID JA SEADMED

3.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

3.A.1.   Järgmised turboreaktiivmootorid ja turboventilaatormootorid:

| a. | mootorid, millel on mõlemad järgmised omadused:






  1. | „maksimaalne tõukejõud” on üle 400 N (paigaldamata mootoril mõõdetud väärtus), välja arvatud tsiviilotstarbelisteks tunnistatud mootorid, mille „maksimaalne tõukejõud” on üle 8,89 kN (paigaldamata mootoril mõõdetud väärtus), ja |
| --- | --- | --- |

a.

mootorid, millel on mõlemad järgmised omadused:

1.

„maksimaalne tõukejõud” on üle 400 N (paigaldamata mootoril mõõdetud väärtus), välja arvatud tsiviilotstarbelisteks tunnistatud mootorid, mille „maksimaalne tõukejõud” on üle 8,89 kN (paigaldamata mootoril mõõdetud väärtus), ja

| 2. | kütuse erikulu on 0,15 kg N– 1 h– 1 või väiksem (maksimaalse alalisvooluga merepinna tasemel muutumatutes ning standardtingimustes, kasutades CAO standardatmosfääri); |
| --- | --- |

2.

kütuse erikulu on 0,15 kg N– 1 h– 1 või väiksem (maksimaalse alalisvooluga merepinna tasemel muutumatutes ning standardtingimustes, kasutades CAO standardatmosfääri);

Tehniline märkus:

Punkti 3.A.1.a.1 tähenduses on „maksimaalne tõukejõud” tootja tõendatud maksimaalne tõukejõud konkreetset tüüpi paigaldamata mootoril. Tüübikinnitusega tsiviilotstarbelise tõukejõu väärtus on sama nagu või väiksem kui tootja tõendatud maksimaalne tõukejõud mootoritüübi puhul.

| b. | mootorid, mis on projekteeritud või kohandatud punktides 1.A või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks, olenemata tõukejõust või kütuse erikulust. |
| --- | --- |

b.

mootorid, mis on projekteeritud või kohandatud punktides 1.A või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks, olenemata tõukejõust või kütuse erikulust.

Märkus:

Punktis 3.A.1 nimetatud mootoreid võib eksportida mehitatud õhusõiduki osana või koguses, mis on asjakohane mehitatud õhusõiduki varuosadeks.

3.A.2.   Otsevoolu-reaktiivmootorid, ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootorid, pulseerivad reaktiivmootorid ning kombineeritud tsükkelmootorid, sealhulgas põlemisprotsessi reguleerimise seadmed, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mida saab kasutada punktides 1.A või 19.A.2 nimetatud süsteemides.

Tehniline märkus:

Punkti 3.A.2 tähenduses on „kombineeritud tsükkelmootorid” mootorid, mis kasutavad kahte või enamat tsüklit järgmistest mootoriliikidest: gaasiturbiinmootorid (turboreaktiivmootorid, turbopropeller-mootorisüsteemid, turboventilaatormootorid ja turbovõll mootorid), otsevoolu-reaktiivmootorid, ülehelikiirusel toimuva põlemisega otsevoolu-reaktiivmootorid, pulseerivad reaktiivmootorid, pulseerivad detonaatormootorid, rakettmootorid (vedelkütus, tahkekütus ja hübriidkütus).

3.A.3.   Rakettmootorite korpused, nende „isolatsiooni” komponendid ja düüsid, mida saab kasutada punktides 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides.

Tehniline märkus:

Punkti 3.A.3 tähenduses kasutatakse „isolatsiooni” rakettmootorite komponentide juures, st korpuse, düüsi sisselaskeava, korpusekatte juures ning kujutab endast kõvastatud või poolkõvastatud kummimassist komponente, mis sisaldavad isoleerivatest või tulekindlatest lisanditest lehti. Seda võib kasutada ka pakiruumi või stabilisaatorite mehhaanilise pingetustajana.

Märkus:

Lahtise või lehtedena esineva „isolatsiooni” materjali osas vt punkt 3.C.2.

3.A.4.   Astmestusmehhanismid, eraldamismehhanismid ja astmete vaheseadmed, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides.

Märkus:

Vt ka punkt 11.A.5.

3.A.5.   Vedela, suspensioonilaadse ja geeli kujul raketikütuse (sh oksüdeerijad) reguleerimissüsteemid ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides ning mis on loodud või kohandatud töötama vibratsioonilises keskkonnas, mille väärtus ruutkeskmiselt on üle 10 g ja sagedusvahemik 20 Hz – 2 kHz.

Märkused:

| 1. | Ainukesed servoventiilid, pumbad ja gaasielektriturbiinid, mis on määratletud punktis 3.A.5, on järgmised:






  a. | servoventiilid, mis on projekteeritud voolukiirustele 24 liitrit minutis või rohkem ja absoluutsele rõhule (7 MPa või rohkem ja mille käivitumise reaktsiooniaeg on lühem kui 100 ms; |
| --- | --- | --- |

1.

a.

servoventiilid, mis on projekteeritud voolukiirustele 24 liitrit minutis või rohkem ja absoluutsele rõhule (7 MPa või rohkem ja mille käivitumise reaktsiooniaeg on lühem kui 100 ms;

| b. | vedela raketikütuse pumbad, mille võllikiirus on maksimaalsel töörežiimil8 000 pööret minutis või rohkem või mille tühjendusrõhk on 7 MPa või rohkem; |
| --- | --- |

b.

vedela raketikütuse pumbad, mille võllikiirus on maksimaalsel töörežiimil8 000 pööret minutis või rohkem või mille tühjendusrõhk on 7 MPa või rohkem;

| c. | vedelkütusega turbopumpade gaasiturbiinid, mille võllikiirus on maksimaalsel töörežiimil 8 000 pööret minutis või rohkem. |
| --- | --- |

c.

vedelkütusega turbopumpade gaasiturbiinid, mille võllikiirus on maksimaalsel töörežiimil 8 000 pööret minutis või rohkem.

| 2. | Punktis 3.A.5 nimetatud süsteeme ja komponente võib eksportida satelliidi osana. |
| --- | --- |

2.

3.A.6.   Komponendid, mis on projekteeritud spetsiaalselt punktides 2.A.1.c.1 ja 20.A.1.b.1 nimetatud hübriidrakettmootorite jaoks.

3.A.7.   Radiaalsed kuullaagrid, mille määratletud tolerantsid vastavad ISO 492 täpsusklassile 2 (või ANSI/ABMA Std 20 täpsusklassile ABEC-9 või samaväärsele siseriiklikule standardile) või on paremad ja millel on kõik järgmised omadused:

| a. | sisediameeter 12–50 mm; |
| --- | --- |

a.

sisediameeter 12–50 mm;

| b. | välisdiameeter 25–50 mm ning |
| --- | --- |

b.

välisdiameeter 25–50 mm ning

| c. | laius 10–20 mm. |
| --- | --- |

c.

laius 10–20 mm.

3.A.8.   Vedela raketikütuse mahutid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktiga 4.C kontrollitud raketikütuste või muude vedelate raketikütuste jaoks, mida kasutatakse punktis 1.A.1 nimetatud süsteemides.

3.A.9.   „Turbopropeller-mootorisüsteemid”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 1.A.2 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mille maksimaalne võimsus on suurem kui 10 kW (paigaldamata mootoril mõõdetud väärtus merepinna tasemel muutumatutes ning standardtingimustes, kasutades ICAO standardatmosfääri) ), välja arvatud tsiviilotstarbelisteks tunnistatud mootorid.

Tehniline märkus:

Punkti 3.A.9 tähenduses hõlmab turbopropeller-mootorisüsteem kõike järgmist:

| a. | turbovõll mootor ning |
| --- | --- |

a.

turbovõll mootor ning

| b. | jõuülekandesüsteem jõu ülekandmiseks propellerile. |
| --- | --- |

b.

jõuülekandesüsteem jõu ülekandmiseks propellerile.

3.A.10.   Põlemiskambrid ja düüsid vedelkütuse rakettmootorite jaoks, mida saab kasutada punktides 2.A.1.c.2 või 20.A.1.b.2 nimetatud alamsüsteemides.

3.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

3.B.1.   „Tootmisrajatised”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 3.A.1, 3.A.2, 3.A.3, 3.A.4, 3.A.5, 3.A.6, 3.A.8, 3.A.9, 3.A.10 või 3.C nimetatud seadmete või materjalide jaoks.

3.B.2.   „Tootmisseadmed”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 3.A.1, 3.A.2, 3.A.3, 3.A.4, 3.A.5, 3.A.6, 3.A.8, 3.A.9, 3.A.10 või 3.C nimetatud seadmete või materjalide jaoks.

3.B.3.   Tõukamispingid ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid, mis:

| a. | vastavalt tootja tehnilisele kirjeldusele võivad olla varustatud arvjuhtimismooduli või arvutijuhtimisega ka siis, kui nad seda tarnimise ajal ei ole; ning |
| --- | --- |

a.

vastavalt tootja tehnilisele kirjeldusele võivad olla varustatud arvjuhtimismooduli või arvutijuhtimisega ka siis, kui nad seda tarnimise ajal ei ole; ning

| b. | on kahe või enama juhitava teljega, millest vähemalt kaht on võimalik üheaegselt kontuurjuhtimiseks koordineerida. |
| --- | --- |

b.

on kahe või enama juhitava teljega, millest vähemalt kaht on võimalik üheaegselt kontuurjuhtimiseks koordineerida.

Märkus:

Käesolev punkt ei hõlma masinaid, mis ei saa kasutada punktis 1.A. nimetatud süsteemide tõukemootori komponentide ja seadmete (nt mootorikestad) „tootmiseks”.

Tehniline märkus:

Tööpinke, milles on ühendatud nii trugimise kui ka tõukamise põhimõtted, käsitatakse käesoleva punkti tähenduses tõukamispinkidena.

3.C.   MATERJALID

3.C.1.   „Sisekatend”, mis on mõeldud raketimootorite korpuste jaoks punktis 1.A nimetatud süsteemides või mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks.

Tehniline märkus:

Punkti 3.C.1 tähenduses on „sisekatend” siduv sobituskatend tahke kütuse ja kesta või isoleeriva vooderduse vahel ning on tavaliselt kuumuskindlate või isoleerivate ainete vedelatel polümeeridel, nagu näiteks süsiniktäitega hüdroksüüliga termineeritud (lõpetatud) polübutadieenil (HTPB) või muul polümeeril põhinev dispersioon, millesse on lisatud tahkestavaid toimeaineid ning mis on pihustatud või kantud kesta sisepinnale.

3.C.2.   Lahtine „isolatsiooni”materjal, mida saab kasutada raketimootorite korpuste jaoks punktis 1.A nimetatud süsteemides või mis on spetsiaalselt projekteeritud punktides 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks.

Tehniline märkus:

Punkti 3.C.2 tähenduses kasutatakse „isolatsiooni” rakettmootorite komponentide juures, st korpuse, düüsi sisselaskeava, korpusekatte juures ning see kujutab endast isoleerivaid või tulekindlaid lisandeid sisaldavaid kõvastatud või poolkõvastatud kummimassist lehti. Seda võib kasutada ka pakiruumi või stabilisaatorite mehhaanilise pingetustajana vastavalt punktile 3.A.3.

3.D.   TARKVARA

3.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktides 3.B.1 või 3.B.3 nimetatud „tootmisrajatiste” ja tõukamispinkide „kasutamiseks”.

3.D.2.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud punktides 3.A.1, 3.A.2, 3.A.4, 3.A.5, 3.A.6 või 3.A.9 nimetatud seadmete „kasutamiseks”.

Märkused:

| 1. | „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 3.A.1 nimetatud mootorite „kasutamiseks”, võib eksportida mehitatud õhusõiduki osana või nende „tarkvara” varuosadena. |
| --- | --- |

1.

| 2. | „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 3.A.5 nimetatud raketikütuse reguleerimissüsteemide „kasutamiseks”, võib eksportida satelliidi osana või selle „tarkvara” varuosadena. |
| --- | --- |

2.

3.D.3.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktides 3.A.2, 3.A.3 või 3.A.4 nimetatud seadmete „arendamiseks”.

3.E.   TEHNOLOOGIA

3.E.1.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 3.A.1, 3.A.2, 3.A.3, 3.A.4, 3.A.5, 3.A.6, 3.A.8, 3.A.9, 3.A.10, 3.B, 3.C või 3.D nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

II KATEGOORIA – PUNKT 4

PUNKT 4   RAKETIKÜTUSED, KEMIKAALID JA RAKETIKÜTUSE TOOTMINE

4.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

Puuduvad.

4.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

4.B.1.   „Tootmisseadmed” ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid punktis 4.C nimetatud vedelate raketikütuste või raketikütuse koostisosade „tootmiseks”, käitlemiseks või heakskiidukatseteks.

4.B.2.   Punktis 4.B.3 mitte kirjeldatud „tootmisseadmed” ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid punktis 4.C. nimetatud tahkete raketikütuste või raketikütuse koostisosade tootmiseks, käitlemiseks, segamiseks, tahkestamiseks, valuks, pressimiseks, töötlemiseks, ekstrusiooniks või heakskiidukatseteks.

4.B.3.   Järgmised seadmed ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:

| a. | perioodilised segistid, mis suudavad segada vaakumis rõhuvahemikus 0–13,326 kPa ja mille segamiskambri temperatuuri saab reguleerida ning millel on kõik järgmised omadused:






  1. | kogumaht 110 liitrit või rohkem ning |
| --- | --- | --- |

a.

perioodilised segistid, mis suudavad segada vaakumis rõhuvahemikus 0–13,326 kPa ja mille segamiskambri temperatuuri saab reguleerida ning millel on kõik järgmised omadused:

1.

kogumaht 110 liitrit või rohkem ning

| 2. | vähemalt üks ekstsentriline „segamis-/sõtkumisvõll”; |
| --- | --- |

2.

vähemalt üks ekstsentriline „segamis-/sõtkumisvõll”;

Märkus:

Punktis 4.B.3.a.2 nimetatud segamis-/sõtkumisvõll ei osuta deaglomeraatoritele ega nugavõllidele.

| b. | pidevsegistid, mis suudavad segada vaakumis rõhuvahemikus 0 – 13,326 kPa ja mille segamiskambri temperatuuri saab reguleerida ning millel on mis tahes järgmine omadus:






  1. | kaks või rohkem segamis-/sõtkumisvõlli või |
| --- | --- | --- |

b.

pidevsegistid, mis suudavad segada vaakumis rõhuvahemikus 0 – 13,326 kPa ja mille segamiskambri temperatuuri saab reguleerida ning millel on mis tahes järgmine omadus:

1.

kaks või rohkem segamis-/sõtkumisvõlli või

| 2. | üks pöörlev võnkliikuv võll, millel on sõtkumishambad/-sõrmed nii võllil kui ka segamiskambri seinte siseküljel; |
| --- | --- |

2.

üks pöörlev võnkliikuv võll, millel on sõtkumishambad/-sõrmed nii võllil kui ka segamiskambri seinte siseküljel;

| c. | paiskveskid punktis 4.C nimetatud ainete peenestamiseks või jahvatamiseks; |
| --- | --- |

c.

paiskveskid punktis 4.C nimetatud ainete peenestamiseks või jahvatamiseks;

| d. | metallipulbri „tootmisseadmed”, mida saab kasutada punktides 4.C.2.c, 4.C.2.d või 4.C.2.e nimetatud sfääriliste või atomiseeritud materjalide „tootmiseks” kontrollitavas keskkonnas.


  Märkus:



  Punkt 4.B.3.d hõlmab järgmist:







  a. | plasmageneraatorid (kõrgsageduslik kaarleek), mida saab kasutada pihustatud või sfääriliste metallipulbrite saamiseks argoon-vesi keskkonnas teostatava menetlusega; |
| --- | --- | --- |

d.

metallipulbri „tootmisseadmed”, mida saab kasutada punktides 4.C.2.c, 4.C.2.d või 4.C.2.e nimetatud sfääriliste või atomiseeritud materjalide „tootmiseks” kontrollitavas keskkonnas.

Märkus:

Punkt 4.B.3.d hõlmab järgmist:

a.

plasmageneraatorid (kõrgsageduslik kaarleek), mida saab kasutada pihustatud või sfääriliste metallipulbrite saamiseks argoon-vesi keskkonnas teostatava menetlusega;

| b. | elektrilahendusseadmed, mida saab kasutada pihustatud või sfääriliste metallipulbrite saamiseks argoon-vesi keskkonnas teostatava menetlusega; |
| --- | --- |

b.

elektrilahendusseadmed, mida saab kasutada pihustatud või sfääriliste metallipulbrite saamiseks argoon-vesi keskkonnas teostatava menetlusega;

| c. | seadmed, mida saab kasutada sfääriliste alumiiniumipulbrite „tootmiseks”, pihustades sulametalli inertsesse keskkonda (nt lämmastik). |
| --- | --- |

c.

seadmed, mida saab kasutada sfääriliste alumiiniumipulbrite „tootmiseks”, pihustades sulametalli inertsesse keskkonda (nt lämmastik).

Märkused:

| 1. | Punktis 4.B.3 on nimetatud üksnes perioodilised segistid ja pidevsegistid, mida saab kasutada punktis 4.C nimetatud tahkete raketikütuste või raketikütuse koostisosade tootmiseks, ning punktis 4.B nimetatud paiskveskid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Punktis 4.B.3.d nimetamata metallipulbri „tootmisseadmeid” tuleb hinnata vastavalt punktile 4.B.2. |
| --- | --- |

2.

4.C.   MATERJALID

4.C.1.   Komposiitmaterjalid ja nendega kohandatud kahealuselised raketikütused.

4.C.2.   Järgmised kütused:

| a. | hüdrasiin (CAS 302-01-2) kontsentratsioonis 70 % või üle selle; |
| --- | --- |

a.

hüdrasiin (CAS 302-01-2) kontsentratsioonis 70 % või üle selle;

| b. | järgmised hüdrasiini derivaadid:






  1. | monometüülhüdrasiin (MMH) (CAS 60-34-4); |
| --- | --- | --- |

b.

järgmised hüdrasiini derivaadid:

1.

monometüülhüdrasiin (MMH) (CAS 60-34-4);

| 2. | asümmeetriline dimetüülhüdrasiin (UDMH) (CAS 57-14-7); |
| --- | --- |

2.

asümmeetriline dimetüülhüdrasiin (UDMH) (CAS 57-14-7);

| 3. | hüdrasiin mononitraat (CAS 13464-97-6); |
| --- | --- |

3.

hüdrasiin mononitraat (CAS 13464-97-6);

| 4. | trimetüülhüdrasiin (CAS 1741-01-1); |
| --- | --- |

4.

trimetüülhüdrasiin (CAS 1741-01-1);

| 5. | tetrametüülhüdrasiin (CAS 6415-12-9); |
| --- | --- |

5.

tetrametüülhüdrasiin (CAS 6415-12-9);

| 6. | N,N diallüülhüdrasiin (CAS 5164-11-4); |
| --- | --- |

6.

N,N diallüülhüdrasiin (CAS 5164-11-4);

| 7. | allüülhüdrasiin (CAS 7422-78-8); |
| --- | --- |

7.

allüülhüdrasiin (CAS 7422-78-8);

| 8. | etüleendihüdrasiin; |
| --- | --- |

8.

etüleendihüdrasiin;

| 9. | monometüülhüdrasiindinitraat; |
| --- | --- |

9.

monometüülhüdrasiindinitraat;

| 10. | asümmeetriline dimetüülhüdrasiinnitraat; |
| --- | --- |

10.

asümmeetriline dimetüülhüdrasiinnitraat;

| 11. | hüdrasiiniumasiid (CAS 14546-44-2); |
| --- | --- |

11.

hüdrasiiniumasiid (CAS 14546-44-2);

| 12. | dimetüülhüdrasiiniumasiid; |
| --- | --- |

12.

dimetüülhüdrasiiniumasiid;

| 13. | hüdrasiiniumdinitraat (CAS 13464-98-7); |
| --- | --- |

13.

hüdrasiiniumdinitraat (CAS 13464-98-7);

| 14. | diimido-oksaalhappe dihüdrasiin (CAS 3457-37-2); |
| --- | --- |

14.

diimido-oksaalhappe dihüdrasiin (CAS 3457-37-2);

| 15. | 2-hüdroksüetüülhüdrasiinnitraat (HEHN); |
| --- | --- |

15.

2-hüdroksüetüülhüdrasiinnitraat (HEHN);

| 16. | hüdrasiiniumperkloraat (CAS 27978-54-7); |
| --- | --- |

16.

hüdrasiiniumperkloraat (CAS 27978-54-7);

| 17. | hüdrasiiniumdiperkloraat (CAS 13812-39-0); |
| --- | --- |

17.

hüdrasiiniumdiperkloraat (CAS 13812-39-0);

| 18. | metüülhüdrasiinnitraat (MHN) (CAS 29674-96-2); |
| --- | --- |

18.

metüülhüdrasiinnitraat (MHN) (CAS 29674-96-2);

| 19. | dietüülhüdrasiinnitraat (DEHN); |
| --- | --- |

19.

dietüülhüdrasiinnitraat (DEHN);

| 20. | 3,6-dihüdrasino-tetrasiinnitraat (DHTN);


  Tehniline märkus:



  3,6-dihüdrasino-tetrasiinnitraati nimetatakse ka 1,4-dihüdrasiinnitraadiks |
| --- | --- |

20.

3,6-dihüdrasino-tetrasiinnitraat (DHTN);

Tehniline märkus:

3,6-dihüdrasino-tetrasiinnitraati nimetatakse ka 1,4-dihüdrasiinnitraadiks

| c. | sfäärilistest osakestest alumiiniumipulber (CAS 7429-90-5), mille osakeste ühtlane diameeter on väiksem kui 200 × 10– 6 m (200 μm) ja alumiiniumisisaldus 97 massiprotsenti või rohkem, kui vähemalt 10 % kogukaalust moodustavad vähema kui 63 μm läbimõõduga osakesed, vastavalt standardile ISO 2591-1:1988-le või samaväärsele siseriiklikule standardile;


  Tehniline märkus:



  Osakese suurus 63 μm (ISO R-565) vastab 250 mešile (Tyler) või 230 mešile (ASTM standard E-11). |
| --- | --- |

c.

sfäärilistest osakestest alumiiniumipulber (CAS 7429-90-5), mille osakeste ühtlane diameeter on väiksem kui 200 × 10– 6 m (200 μm) ja alumiiniumisisaldus 97 massiprotsenti või rohkem, kui vähemalt 10 % kogukaalust moodustavad vähema kui 63 μm läbimõõduga osakesed, vastavalt standardile ISO 2591-1:1988-le või samaväärsele siseriiklikule standardile;

Tehniline märkus:

Osakese suurus 63 μm (ISO R-565) vastab 250 mešile (Tyler) või 230 mešile (ASTM standard E-11).

| d. | mis tahes järgmiste metallide metallipulbrid: tsirkoonium (CAS 7440-67-7), berüllium (CAS 7440-41-7), magneesium (CAS 7439-95-4) või nende metallide sulamid, kui vähemalt 90 % nende osakeste koguarvust osakeste mahu- või massiprotsendi kohta ei ületa 60 μm (määratletud selliste mõõtmistehnikate abil nagu sõelumine, laserdifraktsioon või optiline skaneerimine), kas siis sfäärilistena, pihustatutena, sferoidsetena, helvestatutena või jahvatatutena, ja mis koosnevad 97 % massiprotsendi ulatuses või rohkem eelnimetatud metallidest;


  Märkus:


  Mitmeliigilise osakeste jaotusega pulbrisegude (nt erineva tera suurusega segud) osas, mille puhul kontrollitakse üht või enamat liiki, tuleb kontrollida kogu pulbrisegu.


  Tehniline märkus:



  Hafniumi (CAS 7440-58-6) loomulik sisaldus tsirkooniumis (tüüpiliselt 2–7 %) arvestatakse koos tsirkooniumiga. |
| --- | --- |

d.

mis tahes järgmiste metallide metallipulbrid: tsirkoonium (CAS 7440-67-7), berüllium (CAS 7440-41-7), magneesium (CAS 7439-95-4) või nende metallide sulamid, kui vähemalt 90 % nende osakeste koguarvust osakeste mahu- või massiprotsendi kohta ei ületa 60 μm (määratletud selliste mõõtmistehnikate abil nagu sõelumine, laserdifraktsioon või optiline skaneerimine), kas siis sfäärilistena, pihustatutena, sferoidsetena, helvestatutena või jahvatatutena, ja mis koosnevad 97 % massiprotsendi ulatuses või rohkem eelnimetatud metallidest;

Märkus:

Mitmeliigilise osakeste jaotusega pulbrisegude (nt erineva tera suurusega segud) osas, mille puhul kontrollitakse üht või enamat liiki, tuleb kontrollida kogu pulbrisegu.

Tehniline märkus:

Hafniumi (CAS 7440-58-6) loomulik sisaldus tsirkooniumis (tüüpiliselt 2–7 %) arvestatakse koos tsirkooniumiga.

| e. | kas boori (CAS 7440-42-8) või boori sulamite metallipulbrid, mille boori sisaldus on 85 massiprotsenti või rohkem, kui vähemalt 90 % nende osakeste koguarvust osakeste mahu- või massiprotsendi kohta ei ületa 60 μm (määratletud selliste mõõtmistehnikate abil nagu sõelumine, laserdifraktsioon või optiline skaneerimine), kas siis sfäärilistena, pihustatutena, sferoidsetena, helvestatutena või jahvatatutena;


  Märkus:



  Mitmeliigilise osakeste jaotusega pulbrisegude (nt erineva tera suurusega segud) osas, mille puhul kontrollitakse üht või enamat liiki, tuleb kontrollida kogu pulbrisegu. |
| --- | --- |

e.

kas boori (CAS 7440-42-8) või boori sulamite metallipulbrid, mille boori sisaldus on 85 massiprotsenti või rohkem, kui vähemalt 90 % nende osakeste koguarvust osakeste mahu- või massiprotsendi kohta ei ületa 60 μm (määratletud selliste mõõtmistehnikate abil nagu sõelumine, laserdifraktsioon või optiline skaneerimine), kas siis sfäärilistena, pihustatutena, sferoidsetena, helvestatutena või jahvatatutena;

Märkus:

Mitmeliigilise osakeste jaotusega pulbrisegude (nt erineva tera suurusega segud) osas, mille puhul kontrollitakse üht või enamat liiki, tuleb kontrollida kogu pulbrisegu.

| f. | järgmised suure energiatihedusega materjalid, mida saab kasutada punktides 1.A või 19A nimetatud süsteemides:






  1. | segatud kütus, mis sisaldab nii tahket kui ka vedelat kütust, näiteks boorisuspensioon, mille massipõhine energiatihedus on 40 × 106 J/kg või suurem; |
| --- | --- | --- |

f.

järgmised suure energiatihedusega materjalid, mida saab kasutada punktides 1.A või 19A nimetatud süsteemides:

1.

segatud kütus, mis sisaldab nii tahket kui ka vedelat kütust, näiteks boorisuspensioon, mille massipõhine energiatihedus on 40 × 106 J/kg või suurem;

| 2. | muud suure energiatihedusega kütused ja kütuselisandid (näiteks, cubane, ioonlahused, JP-10), mille mahupõhine energiatihedus on 37,5 × 109 J/m3 või suurem, mõõdetuna 20 °C ja üheatmosfäärilise (101,325 kPa) rõhu juures. |
| --- | --- |

2.

muud suure energiatihedusega kütused ja kütuselisandid (näiteks, cubane, ioonlahused, JP-10), mille mahupõhine energiatihedus on 37,5 × 109 J/m3 või suurem, mõõdetuna 20 °C ja üheatmosfäärilise (101,325 kPa) rõhu juures.

Märkus:

Punkt 4.C.2.f.2. ei hõlma rafineeritud fossiilkütuseid ega taimedest valmistatud biokütuseid, sealhulgas tsiviillennunduses kasutatavaks tunnistatud mootorite kütuseid, välja arvatud juhul, kui need on spetsiaalselt koostatud punktides 1.A või 19.A nimetatud süsteemide jaoks.

| g. | järgmised hüdrasiini asenduskütused:

  1.2-dimetüülaminoetüülasiid (DMAZ) (CAS 86147-04-8). |
| --- | --- |

g.

järgmised hüdrasiini asenduskütused:

4.C.3.   Järgmised oksüdeerijad/kütused:

perkloraadid, kloraadid või kromaadid, mis on segatud pulbriliste metallidega või teiste kõrge energiasisaldusega kütusekomponentidega.

4.C.4.   Järgmised oksüdeerivad ained:

| a. | vedelkütuse rakettmootorites kasutatavad järgmised oksüdeerivad ained:






  1. | dilämmastiktrioksiid (CAS 10544-73-7); |
| --- | --- | --- |

a.

vedelkütuse rakettmootorites kasutatavad järgmised oksüdeerivad ained:

1.

dilämmastiktrioksiid (CAS 10544-73-7);

| 2. | lämmastikdioksiid (CAS 10102-44–0)/dilämmastiktetroksiid (CAS 10544-72-6); |
| --- | --- |

2.

lämmastikdioksiid (CAS 10102-44–0)/dilämmastiktetroksiid (CAS 10544-72-6);

| 3. | dilämmastikpentoksiid (CAS 10102-03-1); |
| --- | --- |

3.

dilämmastikpentoksiid (CAS 10102-03-1);

| 4. | lämmastikoksiidide segud; |
| --- | --- |

4.

lämmastikoksiidide segud;

| 5. | inhibiitoriga punane suitsev lämmastikhape (IRFNA) (CAS 8007-58-7); |
| --- | --- |

5.

inhibiitoriga punane suitsev lämmastikhape (IRFNA) (CAS 8007-58-7);

| 6. | fluorist ja ühest või enamast muust halogeenist, hapnikust või lämmastikust koosnevad ühendid; |
| --- | --- |

6.

fluorist ja ühest või enamast muust halogeenist, hapnikust või lämmastikust koosnevad ühendid;

Märkus:

Punktiga 4.C.4.a.6 ei kontrollita gaasilises olekus lämmastiktrifluoriidi (NF3) (CAS 7783-54-2), kuna seda ei saa kasutada raketirakenduste jaoks.

Tehniline märkus:

Lämmastikoksiidide segud (MON) on lämmastikoksiidi (NO) lahused dilämmastiktetroksiidis/lämmastikdioksiidis (N2O4/NO2), mida on võimalik kasutada raketisüsteemides. On olemas hulk erineva kontsentratsiooniga segusid, millele saab viidata lühendiga MONi või MONij, kus i ja j on täisarvud, mis näitavad lämmastikoksiidi kaalulist sisaldust protsentides antud segus (nt MON3 sisaldab 3 % lämmastikoksiidi, MON25 sisaldab 25 % lämmastiksoksiidi). Ülempiiriks on MON40 ehk 40 % lämmastikoksiidi).

| b. | tahkekütuse rakettmootorites kasutatavad järgmised oksüdeerivad ained:






  1. | ammooniumperkloraat (AP) (CAS 7790-98-9); |
| --- | --- | --- |

b.

tahkekütuse rakettmootorites kasutatavad järgmised oksüdeerivad ained:

1.

ammooniumperkloraat (AP) (CAS 7790-98-9);

| 2. | ammooniumdinitramiid (ADN) (CAS 140456-78-6); |
| --- | --- |

2.

ammooniumdinitramiid (ADN) (CAS 140456-78-6);

| 3. | nitroamiinid (tsüklotetrametüleentetranitramiin (HMX) (CAS 2691-41-0); tsüklotrimetüleentrinitramiin (HMX) (CAS 121-82-4); |
| --- | --- |

3.

nitroamiinid (tsüklotetrametüleentetranitramiin (HMX) (CAS 2691-41-0); tsüklotrimetüleentrinitramiin (HMX) (CAS 121-82-4);

| 4. | hüdrasiiniumnitroformiaat (HNF) (CAS 20773-28-8); |
| --- | --- |

4.

hüdrasiiniumnitroformiaat (HNF) (CAS 20773-28-8);

| 5. | 2,4,6,8,10,12-heksanitroheksaasaisovürtsitaan (CL-20) (CAS 135285-90-4). |
| --- | --- |

5.

2,4,6,8,10,12-heksanitroheksaasaisovürtsitaan (CL-20) (CAS 135285-90-4).

4.C.5.   Järgmised polümeersed ained:

| a. | karboksü – termineeritud polübutadieen (sealhulgas karboksüül – termineeritud polübutadieen) (CTPB); |
| --- | --- |

a.

karboksü – termineeritud polübutadieen (sealhulgas karboksüül – termineeritud polübutadieen) (CTPB);

| b. | hüdroksü – termineeritud polübutadieen (sealhulgas hüdroksüül – termineeritud polübutadieen) (HTPB); |
| --- | --- |

b.

hüdroksü – termineeritud polübutadieen (sealhulgas hüdroksüül – termineeritud polübutadieen) (HTPB);

| c. | glütsidülasiid-polümeer (GAP); |
| --- | --- |

c.

glütsidülasiid-polümeer (GAP);

| d. | polübutadieen-akrüülhape (PBAA); |
| --- | --- |

d.

polübutadieen-akrüülhape (PBAA);

| e. | polübutadieen-akrüülhape-akrüülnitriil (PBAN); |
| --- | --- |

e.

polübutadieen-akrüülhape-akrüülnitriil (PBAN);

| f. | polütetrahüdrofuraanpolüetüleenglükool (TPEG); |
| --- | --- |

f.

polütetrahüdrofuraanpolüetüleenglükool (TPEG);

| g. | polüglütsidüülnitraat (PGN või polü-GLYN) (CAS 27814-48-8). |
| --- | --- |

g.

polüglütsidüülnitraat (PGN või polü-GLYN) (CAS 27814-48-8).

Tehniline märkus:

Polütetrahüdrofuraanpolüetüleenglükool (TPEG) on polü-1,4-butaandiooli (CAS 110-63-4) ja polüetüleenglükooli (PEG) (CAS 25322-68-3) plokk-kopolümeer.

4.C.6.   Järgmised muud raketikütuse lisandid ja toimeained:

| a. | järgmised sideained:






  1. | tris (1-(2-metüül)asiridinüül)fosfiinoksiid) (MAPO) (CAS 57-39-6); |
| --- | --- | --- |

a.

järgmised sideained:

1.

tris (1-(2-metüül)asiridinüül)fosfiinoksiid) (MAPO) (CAS 57-39-6);

| 2. | 1,1′,1′′-trimesüül-tris(2-etüülasiridiin) (HX-868, BITA) (CAS 7722-73-8); |
| --- | --- |

2.

1,1′,1′′-trimesüül-tris(2-etüülasiridiin) (HX-868, BITA) (CAS 7722-73-8);

| 3. | tepanol (HX-878), tetraetüleenpentaamiini, akrüülnitriili ja glütsidooli reaktsioonisaadus (CAS 68412-46-4); |
| --- | --- |

3.

tepanol (HX-878), tetraetüleenpentaamiini, akrüülnitriili ja glütsidooli reaktsioonisaadus (CAS 68412-46-4);

| 4. | tepan (HX-879), tetraetüleenpentaamiini ja akrüülnitriili reaktsioonisaadus (CAS 68412-45-3); |
| --- | --- |

4.

tepan (HX-879), tetraetüleenpentaamiini ja akrüülnitriili reaktsioonisaadus (CAS 68412-45-3);

| 5. | polüfunktsionaalsed asiridiinamiidid isoftaal-, trimesüül-, isotsüanuur- või trimetüüladipiinskelettidega, mis sisaldavad ka 2-metüül- või 2-etüül asiridiinrühma; |
| --- | --- |

5.

polüfunktsionaalsed asiridiinamiidid isoftaal-, trimesüül-, isotsüanuur- või trimetüüladipiinskelettidega, mis sisaldavad ka 2-metüül- või 2-etüül asiridiinrühma;

Märkus:

Punkt 4.C.6.a.5 hõlmab järgmist:

| 1. | 1,1′-Isoftaloüül-bis (2-metüülasiridiin) (HX-752) (CAS 7652-64-4); |
| --- | --- |

1.

1,1′-Isoftaloüül-bis (2-metüülasiridiin) (HX-752) (CAS 7652-64-4);

| 2. | 2,4,6-tris(2-etüül-1-asiridinüül)-1,3,5-triasiin (HX874) (CAS 18924-91-9); |
| --- | --- |

2.

2,4,6-tris(2-etüül-1-asiridinüül)-1,3,5-triasiin (HX874) (CAS 18924-91-9);

| 3. | 1,1′-trimetüülpolü-bis(2-etüülasiridiin) (HX-877) (CAS 71463-62-2). |
| --- | --- |

3.

1,1′-trimetüülpolü-bis(2-etüülasiridiin) (HX-877) (CAS 71463-62-2).

| b. | järgmised tahkestamise reaktsiooni katalüsaatorid: trifenüülvismut (TPB) (CAS 603-33-8); |
| --- | --- |

b.

järgmised tahkestamise reaktsiooni katalüsaatorid: trifenüülvismut (TPB) (CAS 603-33-8);

| c. | järgmised põlemiskiiruse modifikaatorid:






  1. | karboraanid, dekaboraanid, pentaboraanid ja nende derivaadid; |
| --- | --- | --- |

c.

järgmised põlemiskiiruse modifikaatorid:

1.

karboraanid, dekaboraanid, pentaboraanid ja nende derivaadid;

| 2. | järgmised ferrotseeni derivaadid:






  a. | katotseen (CAS 37206-42-1); |
| --- | --- | --- |

2.

järgmised ferrotseeni derivaadid:

a.

katotseen (CAS 37206-42-1);

| b. | etüülferrotseen (CAS 1273-89-8); |
| --- | --- |

b.

etüülferrotseen (CAS 1273-89-8);

| c. | propüülferrotseen; |
| --- | --- |

c.

propüülferrotseen;

| d. | n-butüülferrotseen (CAS 31904-29-7); |
| --- | --- |

d.

n-butüülferrotseen (CAS 31904-29-7);

| e. | pentüülferrotseen (CAS 1274-00-6); |
| --- | --- |

e.

pentüülferrotseen (CAS 1274-00-6);

| f. | ditsüklopentüülferrotseen; |
| --- | --- |

f.

ditsüklopentüülferrotseen;

| g. | ditsükloheksüülferrotseen; |
| --- | --- |

g.

ditsükloheksüülferrotseen;

| h. | dietüülferrotseen (CAS 1273-97-8); |
| --- | --- |

h.

dietüülferrotseen (CAS 1273-97-8);

| i. | dipropüülferrotseen; |
| --- | --- |

i.

dipropüülferrotseen;

| j. | dibutüülferrotseen (CAS 1274-08-4); |
| --- | --- |

j.

dibutüülferrotseen (CAS 1274-08-4);

| k. | diheksüülferrotseen (CAS 93894-59-8); |
| --- | --- |

k.

diheksüülferrotseen (CAS 93894-59-8);

| l. | atsetüülferrotseen (CAS 1271-55-2)/1,1′-diatsetüülferrotseen (CAS 1273-94-5); |
| --- | --- |

l.

atsetüülferrotseen (CAS 1271-55-2)/1,1′-diatsetüülferrotseen (CAS 1273-94-5);

| m. | ferrotseenkarboksüülhape (CAS 1271-42-7)/1,1′-ferrotseendikarboksüülhape (CAS 1293-87-4); |
| --- | --- |

m.

ferrotseenkarboksüülhape (CAS 1271-42-7)/1,1′-ferrotseendikarboksüülhape (CAS 1293-87-4);

| n. | butatseen (CAS 125856-62-4); |
| --- | --- |

n.

butatseen (CAS 125856-62-4);

| o. | muud ferrotseeni derivaadid, mida saab kasutada raketikütuse põlemiskiiruse modifikaatorina; |
| --- | --- |

o.

muud ferrotseeni derivaadid, mida saab kasutada raketikütuse põlemiskiiruse modifikaatorina;

Märkus:

Punktiga 4.C.6.c.2.o ei kontrollita ferrotseeni derivaate, mis sisaldavad ferrotseeni molekulile liidetud kuue süsinikuga aromaatset funktsionaalset rühma.

| d. | järgmised estrid ja plastifikaatorid:






  1. | trietüleenglükooldinitraat (TEGDN) (CAS 111-22-8); |
| --- | --- | --- |

d.

järgmised estrid ja plastifikaatorid:

1.

trietüleenglükooldinitraat (TEGDN) (CAS 111-22-8);

| 2. | trimetüüloletaantrinitraat (TMETN)(CAS 3032-55-1); |
| --- | --- |

2.

trimetüüloletaantrinitraat (TMETN)(CAS 3032-55-1);

| 3. | butaan-1,2,4-triooltrinitraat (BTTN) (CAS 6659-60-5); |
| --- | --- |

3.

butaan-1,2,4-triooltrinitraat (BTTN) (CAS 6659-60-5);

| 4. | dietüleenglükooldinitraat (DEGDN) (CAS 693-21-0); |
| --- | --- |

4.

dietüleenglükooldinitraat (DEGDN) (CAS 693-21-0);

| 5. | 4,5-diasiidmetüül-2-metüül-1,2,3-triasool (iso-DAMTR); |
| --- | --- |

5.

4,5-diasiidmetüül-2-metüül-1,2,3-triasool (iso-DAMTR);

| 6. | järgmised nitratoetüülnitramiinipõhised plastifikaatorid:






  a. | metüleen-NENA (CAS 17096-47-8); |
| --- | --- | --- |

6.

järgmised nitratoetüülnitramiinipõhised plastifikaatorid:

a.

metüleen-NENA (CAS 17096-47-8);

| b. | etüül-NENA (CAS 85068-73-1); |
| --- | --- |

b.

etüül-NENA (CAS 85068-73-1);

| c. | butüül-NENA (CAS 82486-82-6); |
| --- | --- |

c.

butüül-NENA (CAS 82486-82-6);

| 7. | järgmised dinitropropüülipõhised plastifikaatorid:






  a. | bis(2,2-dinitropropüül)atsetaal) (BDNPA) (CAS 5108-69-0); |
| --- | --- | --- |

7.

järgmised dinitropropüülipõhised plastifikaatorid:

a.

bis(2,2-dinitropropüül)atsetaal) (BDNPA) (CAS 5108-69-0);

| b. | bis(2,2-dinitropropüül)formaal) (BDNPF) (CAS 5917-61-3); |
| --- | --- |

b.

bis(2,2-dinitropropüül)formaal) (BDNPF) (CAS 5917-61-3);

| e. | järgmised stabilisaatorid:






  1. | 2-nitrodifenüülamiin (CAS 119–75-5); |
| --- | --- | --- |

e.

järgmised stabilisaatorid:

1.

2-nitrodifenüülamiin (CAS 119–75-5);

| 2. | n-metüül-p-nitroaniliin (CAS 100-15-2). |
| --- | --- |

2.

n-metüül-p-nitroaniliin (CAS 100-15-2).

4.D.   TARKVARA

4.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 4.B nimetatud seadmete käitamiseks või hoolduseks, mille eesmärk on punktis 4.C nimetatud materjalide „tootmine” ja käitlemine.

4.E.   TEHNOLOOGIA

4.E.1   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 4.B ja 4.C nimetatud seadmete või materjalide „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

II KATEGOORIA – PUNKT 5

RESERVEERITUD KASUTAMISEKS TULEVIKUS

II KATEGOORIA – PUNKT 6

PUNKT 6   STRUKTUURKOMPOSIITIDE TOOTMINE, PÜROLÜÜTILINE SADESTAMINE JA TIHENDAMINE NING KONSTRUKTSIOONIMATERJALID

6.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

6.A.1.   Komposiitstruktuurid, -laminaadid ja nende tooted, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides ja punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemides kasutamiseks.

6.A.2.   Korduvküllastatud pürolüüsitud komponendid (st süsinik-süsinik-komponendid), mis on nii:

| a. | projekteeritud raketisüsteemide jaoks kui ka |
| --- | --- |

a.

projekteeritud raketisüsteemide jaoks kui ka

| b. | kasutatavad punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides. |
| --- | --- |

b.

kasutatavad punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides.

6.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

6.B.1.   Struktuurkomposiitide, kiudude, prepregmaterjalide või eelvormide „tootmise” seadmed, mida saab kasutada punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides, nagu on esitatud allpool, ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid ja lisaseadmed:

| a. | elementaarkiu poolimispingid või kiupaigaldusseadmed, mille liikumine positsioneerimiseks, kiudude poolimiseks ja mähkimiseks on koordineeritud ja programmeeritud kolme või enama telje suhtes ja mis on spetsiaalselt projekteeritud komposiitstruktuuride või -laminaatide tootmiseks kiud-või kiudmaterjalidest, ning koordineerimise ja programmeerimise juhtseadmed; |
| --- | --- |

a.

elementaarkiu poolimispingid või kiupaigaldusseadmed, mille liikumine positsioneerimiseks, kiudude poolimiseks ja mähkimiseks on koordineeritud ja programmeeritud kolme või enama telje suhtes ja mis on spetsiaalselt projekteeritud komposiitstruktuuride või -laminaatide tootmiseks kiud-või kiudmaterjalidest, ning koordineerimise ja programmeerimise juhtseadmed;

| b. | lintimispingid, mille liikumine lindi või lehtede positsioneerimiseks ja paigaldamiseks on koordineeritavad ja programmeeritavad kahe või enama telje suhtes ja mis on spetsiaalselt projekteeritud komposiitsete õhusõiduki plaanerite või rakettmürskude tarindite tootmiseks; |
| --- | --- |

b.

lintimispingid, mille liikumine lindi või lehtede positsioneerimiseks ja paigaldamiseks on koordineeritavad ja programmeeritavad kahe või enama telje suhtes ja mis on spetsiaalselt projekteeritud komposiitsete õhusõiduki plaanerite või rakettmürskude tarindite tootmiseks;

| c. | mitmesuunalised ja -dimensioonilised kudumisteljed või põimimispingid kiudude kudumiseks, põimimiseks või punumiseks „komposiit”struktuuride tootmise eesmärgil ning nende adapterid ja ümberseadistamiskomplektid;


  Märkus:



  Punkt 6.B.1.c ei hõlma tekstiilitööstuses kasutatavaid seadmeid, mida ei ole kohandatud nimetatud lõppkasutuseks. |
| --- | --- |

c.

mitmesuunalised ja -dimensioonilised kudumisteljed või põimimispingid kiudude kudumiseks, põimimiseks või punumiseks „komposiit”struktuuride tootmise eesmärgil ning nende adapterid ja ümberseadistamiskomplektid;

Märkus:

Punkt 6.B.1.c ei hõlma tekstiilitööstuses kasutatavaid seadmeid, mida ei ole kohandatud nimetatud lõppkasutuseks.

| d. | järgmised kiud- või niitmaterjalide tootmiseks projekteeritud või kohandatud seadmed:






  1. | seadmed polümeerkiudude (nt polüakrüülnitriil, raion või polükarbosilaan) muutmiseks, kaasa arvatud spetsiaalne varustus kiudude pingutamiseks kuumutamise jooksul; |
| --- | --- | --- |

d.

järgmised kiud- või niitmaterjalide tootmiseks projekteeritud või kohandatud seadmed:

1.

seadmed polümeerkiudude (nt polüakrüülnitriil, raion või polükarbosilaan) muutmiseks, kaasa arvatud spetsiaalne varustus kiudude pingutamiseks kuumutamise jooksul;

| 2. | kuumutatud kiudsubstraatidele elementide või ühendite aursadestamise seadmed; |
| --- | --- |

2.

kuumutatud kiudsubstraatidele elementide või ühendite aursadestamise seadmed;

| 3. | seadmed kuumuskindla portselani (nt alumiiniumoksiid) märgketruseks; |
| --- | --- |

3.

seadmed kuumuskindla portselani (nt alumiiniumoksiid) märgketruseks;

| e. | seadmed, mis on projekteeritud või kohandatud spetsiaalseks kiudude pinnatöötluseks või prepregmaterjalide ja eelvormide tootmiseks, sealhulgas rullid, venitus-, pindamis- ja lõikeseadmed ning matriitsid. |
| --- | --- |

e.

seadmed, mis on projekteeritud või kohandatud spetsiaalseks kiudude pinnatöötluseks või prepregmaterjalide ja eelvormide tootmiseks, sealhulgas rullid, venitus-, pindamis- ja lõikeseadmed ning matriitsid.

Märkus:

Punktis 6.B.1 nimetatud komponendid ja lisaseadmed on näiteks valuvormid, tornid, stantsid, rakised ning tööriistad komposiitstruktuuride, -laminaatide ja nende toodete eelvormi pressimiseks, tahkestamiseks, valamiseks, paagutamiseks või kleepimiseks.

6.B.2.   Düüsid, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 6.E.3 osutatud protsesside jaoks.

6.B.3.   Isostaatpressid, millel on kõik järgmised omadused:

| a. | maksimaalne töörõhk on vähemalt 69 MPa; |
| --- | --- |

a.

maksimaalne töörõhk on vähemalt 69 MPa;

| b. | projekteeritud termiliselt kontrollitava 600 °C või kõrgema temperatuuriga keskkonna saavutamiseks ning säilitamiseks ja |
| --- | --- |

b.

projekteeritud termiliselt kontrollitava 600 °C või kõrgema temperatuuriga keskkonna saavutamiseks ning säilitamiseks ja

| c. | kambri siseläbimõõt on 254 mm või rohkem. |
| --- | --- |

c.

kambri siseläbimõõt on 254 mm või rohkem.

6.B.4.   Keemilise aurustamise-sadestamise ahjud, mis on projekteeritud või kohandatud süsinik-süsinik-komposiitide tihendamiseks.

6.B.5.   Muud kui punktis 6.B.3 või 6.B.4 nimetatud seadmete ja protsesside juhtimissüsteemid, mis on projekteeritud või kohandatud raketidüüside ja kosmonaasikute ninamike otste struktuurkomposiitide tihendamiseks ja pürolüüsiks.

6.C.   MATERJALID

6.C.1.   Vaiguga immutatud kiudprepregmaterjalid ja metalliga kaetud kiust eelvormid punktis 6.A.1 nimetatud toodetele, mis on valmistatud kas orgaanilisest põhiainest või metallpõhiainest, kasutades kiud- või niitarmeerimist, ja mille eritõmbetugevus on suurem kui 7,62 × 104 m ja „erimoodul” on suurem kui 3,18 × 106 m.

Märkus:

Ainsad punktis 6.C.1 nimetatud vaiguga immutatud kiudprepregmaterjalid on need, milles kasutatakse vaiku, mille klaasistumistemperatuur (Tg) on pärast kõvenemist üle 145 °C vastavalt standardile ASTM D4065 või samaväärsele siseriiklikule standardile.

Tehnilised märkused:

| 1. | Punktis 6.C.1 on „eritõmbetugevus” maksimaalne tõmbetugevus, mis on väljendatud N/m2, mis on jagatud temperatuuril (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) ja (50 ± 5) % suhtelise niiskuse juures mõõdetud erikaaluga, mis on väljendatud N/m3. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Punktis 6.C.1 on „erimoodul” Young'i moodul paskalites, mis on väljendatud N/m2, mis on jagatud temperatuuril (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) ja (50 ± 5) % suhtelise niiskuse juures mõõdetud erikaaluga, mis on väljendatud N/m3. |
| --- | --- |

2.

6.C.2.   Korduvküllastatud pürolüüsitud materjalid (st süsinik-süsinik-materjalid), mis on nii:

| a. | projekteeritud raketisüsteemide jaoks kui ka |
| --- | --- |

a.

projekteeritud raketisüsteemide jaoks kui ka

| b. | kasutatavad punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides. |
| --- | --- |

b.

kasutatavad punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides.

6.C.3.   Pulbriline grafiit puistetihedusega 1,72 g/cm3 või rohkem, mõõdetud temperatuuril 15 °C, mille tera suurus on 100 × 10– 6 m (100 μm) või vähem ja mida kasutatakse rakettide düüside ja kosmonaasikute ninamike otste jaoks, mida saab töödelda järgmiste toodete valmistamiseks:

| a. | silindrid diameetriga 120 mm või rohkem ja pikkusega 50 mm või rohkem; |
| --- | --- |

a.

silindrid diameetriga 120 mm või rohkem ja pikkusega 50 mm või rohkem;

| b. | torud sisediameetriga 65 mm või rohkem ja seinapaksusega 25 mm või rohkem ning pikkusega 50 mm või rohkem või |
| --- | --- |

b.

torud sisediameetriga 65 mm või rohkem ja seinapaksusega 25 mm või rohkem ning pikkusega 50 mm või rohkem või

| c. | plokid mõõtudega 120 mm × 120 mm × 50 mm või rohkem. |
| --- | --- |

c.

plokid mõõtudega 120 mm × 120 mm × 50 mm või rohkem.

6.C.4.   Pürolüütiline või kiudarmeeritud grafiit, mida kasutatakse rakettide düüside ja kosmonaasikute ninamike otste jaoks punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides.

6.C.5.   Keraamilised komposiitmaterjalid (dielektrilise läbitavuse konstandiga 6 ja vähem, sagedusvahemikus 100 Hz kuni 100 GHz) punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides kasutatavates rakettmürskude radoomides kasutamiseks.

6.C.6.   Järgmised ränikarbiidmaterjalid:

| a. | masintöödeldavad ränikarbiidiga tugevdatud põletamata keraamilised materjalid, mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides kasutatavate ninamike otstes; |
| --- | --- |

a.

masintöödeldavad ränikarbiidiga tugevdatud põletamata keraamilised materjalid, mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides kasutatavate ninamike otstes;

| b. | ränikarbiidiga tugevdatud keraamilised komposiidid, mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides kasutatavate ninamike otstes, kosmonaasikutes ja düüside labades. |
| --- | --- |

b.

ränikarbiidiga tugevdatud keraamilised komposiidid, mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides kasutatavate ninamike otstes, kosmonaasikutes ja düüside labades.

6.C.7.   Materjalid punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemidesse kuuluvate rakettmürskude komponentide valmistamiseks:

| a. | pulbriline volfram ja sulamid, mis sisaldavad 97 massiprotsenti või rohkem volframi ning mille osakeste suurus ei ületa 50 × 10– 6 m (50 μm); |
| --- | --- |

a.

pulbriline volfram ja sulamid, mis sisaldavad 97 massiprotsenti või rohkem volframi ning mille osakeste suurus ei ületa 50 × 10– 6 m (50 μm);

| b. | pulbriline molübdeen ja sulamid, mis sisaldavad 97 massiprotsenti või rohkem molübdeeni ning mille osakeste suurus ei ületa 50 × 10– 6 m (50 μm); |
| --- | --- |

b.

pulbriline molübdeen ja sulamid, mis sisaldavad 97 massiprotsenti või rohkem molübdeeni ning mille osakeste suurus ei ületa 50 × 10– 6 m (50 μm);

| c. | tahkel kujul volframist materjalid, millel on järgmised omadused:






  1. | mis tahes järgmine materjali koostis:






  i. | volfram ja sulamid, mis sisaldavad vähemalt 97 massiprotsenti volframit; |
| --- | --- | --- | --- |

c.

tahkel kujul volframist materjalid, millel on järgmised omadused:

1.

mis tahes järgmine materjali koostis:

i.

volfram ja sulamid, mis sisaldavad vähemalt 97 massiprotsenti volframit;

| ii. | vasega infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit; või |
| --- | --- |

ii.

vasega infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit; või

| iii. | hõbedaga infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit; ja |
| --- | --- |

iii.

hõbedaga infiltreeritud volfram, milles on vähemalt 80 massiprotsenti volframit; ja

| 2. | mida on võimalik töödelda mis tahes järgmiseks tooteks:






  i. | silindrid diameetriga 120 mm või rohkem ja pikkusega 50 mm või rohkem; |
| --- | --- | --- |

2.

mida on võimalik töödelda mis tahes järgmiseks tooteks:

i.

silindrid diameetriga 120 mm või rohkem ja pikkusega 50 mm või rohkem;

| ii. | torud sisediameetriga 65 mm või rohkem ja seinapaksusega 25 mm või rohkem ning pikkusega 50 mm või rohkem
  või |
| --- | --- |

ii.

torud sisediameetriga 65 mm või rohkem ja seinapaksusega 25 mm või rohkem ning pikkusega 50 mm või rohkem

või

| iii. | plokid mõõtudega 120 mm × 120 mm × 50 mm või rohkem. |
| --- | --- |

iii.

plokid mõõtudega 120 mm × 120 mm × 50 mm või rohkem.

6.C.8.   Punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides kasutatav martensiitvanandatud teras, millel on kõik järgmised omadused:

| a. | temperatuuril 20 °C mõõdetud tõmbetugevus, mis on võrdne või suurem kui






  1. | 0,9 GPa lahuse lõõmutusetapis või |
| --- | --- | --- |

a.

temperatuuril 20 °C mõõdetud tõmbetugevus, mis on võrdne või suurem kui

1.

0,9 GPa lahuse lõõmutusetapis või

| 2. | 1,5 GPa vanandamisetapis ja |
| --- | --- |

2.

1,5 GPa vanandamisetapis ja

| b. | mis tahes järgmisel kujul:






  1. | lehtede, plaatide ja torude kujul, mille seina või plaadi paksus on 5 mm või väiksem; või |
| --- | --- | --- |

b.

mis tahes järgmisel kujul:

1.

lehtede, plaatide ja torude kujul, mille seina või plaadi paksus on 5 mm või väiksem; või

| 2. | torukujulised, mille seina paksus on 50 mm või väiksem ja mille siseläbimõõt on 270 mm või suurem. |
| --- | --- |

2.

torukujulised, mille seina paksus on 50 mm või väiksem ja mille siseläbimõõt on 270 mm või suurem.

Tehniline märkus:

Martensiitterased on rauasulamid:

| a. | reeglina iseloomustab neid kõrge nikli- ja väga madal süsinikusisaldus ning asenduselementide või pretsipitaatide kasutamine sulami tugevdamise ja vanandamise eesmärgil; ja |
| --- | --- |

a.

reeglina iseloomustab neid kõrge nikli- ja väga madal süsinikusisaldus ning asenduselementide või pretsipitaatide kasutamine sulami tugevdamise ja vanandamise eesmärgil; ja

| b. | nende suhtes kohaldatakse termotöötluse tsükleid, et hõlbustada martensiitmuutuse protsessi (lahuse lõõmutusetapp), millele järgneb vanandamine (vanandamisetapp). |
| --- | --- |

b.

nende suhtes kohaldatakse termotöötluse tsükleid, et hõlbustada martensiitmuutuse protsessi (lahuse lõõmutusetapp), millele järgneb vanandamine (vanandamisetapp).

6.C.9.   Punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemides kasutatav titaanstabiliseeritud roostevaba dupleksteras (Ti-DSS):

| a. | millel on kõik järgmised omadused:






  1. | sisaldab 17,0–23,0 massiprotsenti kroomi ja 4,5–7,0 massiprotsenti niklit; |
| --- | --- | --- |

a.

millel on kõik järgmised omadused:

1.

sisaldab 17,0–23,0 massiprotsenti kroomi ja 4,5–7,0 massiprotsenti niklit;

| 2. | nende titaanisisaldus on üle 0,10 massiprotsendi; ja |
| --- | --- |

2.

nende titaanisisaldus on üle 0,10 massiprotsendi; ja

| 3. | raua-austeniidi mikrostruktuur (samuti viidatud kui kahefaasiline mikrostruktuur), millest vähemalt 10 mahuprotsenti on austeniiti (kooskõlas standardi ASTM E-1181-87 või samaväärse siseriikliku standardiga); ja |
| --- | --- |

3.

raua-austeniidi mikrostruktuur (samuti viidatud kui kahefaasiline mikrostruktuur), millest vähemalt 10 mahuprotsenti on austeniiti (kooskõlas standardi ASTM E-1181-87 või samaväärse siseriikliku standardiga); ja

| b. | mis tahes järgmisel kujul:






  1. | kangid või varvad mõõtmetega 100 mm või rohkem igas suunas; |
| --- | --- | --- |

b.

mis tahes järgmisel kujul:

1.

kangid või varvad mõõtmetega 100 mm või rohkem igas suunas;

| 2. | lehed laiusega 600 mm või rohkem ja paksusega 3 mm või vähem; või |
| --- | --- |

2.

lehed laiusega 600 mm või rohkem ja paksusega 3 mm või vähem; või

| 3. | torud välisläbimõõduga 600 mm või rohkem ja seinapaksusega 3 mm või vähem. |
| --- | --- |

3.

torud välisläbimõõduga 600 mm või rohkem ja seinapaksusega 3 mm või vähem.

6.D.   TARKVARA

6.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 6.B.1 nimetatud seadmete käitamiseks või hoolduseks.

6.D.2.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 6.B.3, 6.B.4 või 6.B.5 nimetatud seadmete jaoks.

6.E.   TEHNOLOOGIA

6.E.1.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 6.A, 6.B, 6.C või 6.D nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

6.E.2.   „Tehnilised andmed” (sealhulgas töötlemistingimused) ja protseduurid temperatuuri, rõhu või atmosfääri reguleerimiseks autoklaavides või hüdroklaavides, kui neid kasutatakse punktis 6.A või 6.C nimetatud seadmete või materjalide jaoks kasutatavate komposiitide või osaliselt töödeldud komposiitide tootmiseks.

6.E.3.   „Tehnoloogia” selliste pürolüütiliselt saadavate materjalide tootmiseks, mis moodustuvad valuvormil, spindlil või muul alusel lähtegaasidest, mis lagunevad temperatuurivahemikus 1 300 °C kuni 2 900 °C rõhul 130 Pa (1 mm Hg) kuni 20 kPa (150 mm Hg), sealhulgas „tehnoloogia” lähtegaaside koostise, voolukiiruste ja protsessi juhtimise programmide ning parameetrite jaoks.

II KATEGOORIA – PUNKT 7

RESERVEERITUD KASUTAMISEKS TULEVIKUS

II KATEGOORIA – PUNKT 8

RESERVEERITUD KASUTAMISEKS TULEVIKUS

II KATEGOORIA – PUNKT 9

PUNKT 9   SEADMESTIK, NAVIGATSIOON JA SUUNA MÄÄRAMINE

9.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

9.A.1.   Integreeritud lennuseadmesüsteemid, mis sisaldavad güroskoopstabilisaatoreid või automaatjuhtimissüsteeme, mis on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks punktis 1.A, või 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides, ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid.

9.A.2.   Güro- ja astrokompassid ning muud seadmed, mis tuletavad asukoha või suuna automaatselt taevakehade või satelliitide jälgimise abil, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid.

9.A.3.   Punktis 1.A, või 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides kasutatavad lineaarsed kiirendusmõõturid, mis on projekteeritud kasutamiseks mis tahes tüüpi inertsiaalsetes navigatsiooni- või juhtimissüsteemides ja millel on kõik järgmised omadused, ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:

| a. | „mastaabiteguri”„reprodutseeritavus” väiksem (parem) kui 1 250 ppm ja |
| --- | --- |

a.

„mastaabiteguri”„reprodutseeritavus” väiksem (parem) kui 1 250 ppm ja

| b. | „algväärtuse”„reprodutseeritavus” väiksem (parem) kui 1 250 μg. |
| --- | --- |

b.

„algväärtuse”„reprodutseeritavus” väiksem (parem) kui 1 250 μg.

Märkus:

Punkt 9.A.3 ei hõlma kiirendusmõõtureid, mis on spetsiaalselt projekteeritud ja arendatud puuraukude teenindamiseks MWD (Measurement While Drilling – mõõtmine puurimise käigus) anduritena.

Tehnilised märkused:

| 1. | „Algväärtus” on kiirendusmõõturi väljundi väärtus, kui kiirendust ei rakendata. |
| --- | --- |

1.

| 2. | „Mastaabitegur” on väljundi väärtuse muudu suhe sisendi väärtuse muutu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | „Algväärtuse” ja „mastaabiteguri” mõõtmise all mõeldakse mõõtmise standardhälvet 1 sigma hälbele fikseeritud kalibreerimisväärtuse suhtes üheaastase mõõteperioodi vältel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mõiste „reprodutseeritavus” on määratletud IEEE inertsiaalsensorite terminoloogia standardi 528-2001 mõistete rubriigi punktis 2.214 „Reprodutseeritavus (güroskoop, kiirendusmõõtur)” järgmiselt: mõõdetava parameetri väärtuste kokkulangevuse määr identsetes mõõtetingimustes korratud mõõtmiste korral, juhul, kui tingimused on mõõtmiste ajal muutunud või kui mõõteoperatsioon ei ole toimunud pideva protsessina. |
| --- | --- |

4.

9.A.4.   Punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides kasutatavad mis tahes tüüpi güroskoobid, mille hinnatud „triivi kiiruse”„stabiilsus” on 1 g keskkonnas väiksem kui 0,5 kraadi (1 sigma või rms) tunnis ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid.

Tehnilised märkused:

| 1. | „Triivi kiirus” on güroskoobi väljundi komponent, mis on sisendpöörlemisest funktsionaalselt sõltumatu ja seda väljendatakse nurkkiirusena. (IEEE STD 528-2001 punkt 2.56) |
| --- | --- |

1.

| 2. | „Stabiilsus” on konkreetse mehhanismi suutlikkuse või kasutusteguri näitaja, mis jääb muutumatuks pidevate fikseeritud töötingimuste juures. (See määratlus ei osuta dünaamilisele või servostabiilsusele.) (IEEE STD 528-2001 punkt 2.247) |
| --- | --- |

2.

9.A.5.   Mis tahes tüüpi inertsiaalsetes navigatsiooni- või juhtimissüsteemides kasutamiseks projekteeritud mis tahes tüüpi kiirendusmõõturid või güroskoobid, mis on ette nähtud toimima üle 100 g kiirenduse korral, ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid.

Märkus:

Punkt 9.A.5 ei hõlma kiirendusmõõtureid, mis on projekteeritud vibratsiooni või löögi mõõtmiseks.

9.A.6.   Punktis 9.A.3 nimetatud kiirendusmõõtureid või punktis 9.A.4 või 9.A.5 nimetatud güroskoope kasutavad inertsiaalsed või muud seadmed ja selliseid seadmeid sisaldavad süsteemid ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid.

9.A.7.   „Integreeritud navigatsioonisüsteemid”, mis on projekteeritud või kohandatud punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide joaks ja millega on võimalik saavutada selline navigatsioonitäpsus, et samavõrdne tõenäosusring (CEP) on 200 m või vähem.

Tehniline märkus:

„Integreeritud navigatsioonisüsteem” koosneb tavaliselt kõigist järgmistest komponentidest:

| a. | inertsiaalne mõõteseade (nt suuna ja positsiooni määramise süsteem, inertsiaalne viiteüksus või inertsiaalne navigatsioonisüsteem); |
| --- | --- |

a.

inertsiaalne mõõteseade (nt suuna ja positsiooni määramise süsteem, inertsiaalne viiteüksus või inertsiaalne navigatsioonisüsteem);

| b. | üks või mitu välisandurit, mida kasutatakse asukoha ja/või kiiruse ajakohastamiseks kas perioodiliselt või pidevalt kogu lennu jooksul (nt satelliitnavigatsiooni vastuvõtuseade, radari kõrgusmõõtur ja/või Doppler-radar), ja |
| --- | --- |

b.

üks või mitu välisandurit, mida kasutatakse asukoha ja/või kiiruse ajakohastamiseks kas perioodiliselt või pidevalt kogu lennu jooksul (nt satelliitnavigatsiooni vastuvõtuseade, radari kõrgusmõõtur ja/või Doppler-radar), ja

| c. | integratsiooni riist- ja tarkvara. |
| --- | --- |

c.

integratsiooni riist- ja tarkvara.

| NB! | Integratsiooni „tarkvara” kohta vt punkt 9.D.4. |
| --- | --- |

NB!

9.A.8.   Kolmeteljelised magnetilised suunaandurid, millel on kõik järgmised omadused, ning spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:

| a. | sisemise kalde kompenseerimine pikitelje (± 90 kraadi) ja pöördtelje (± 180 kraadi) suunas; |
| --- | --- |

a.

sisemise kalde kompenseerimine pikitelje (± 90 kraadi) ja pöördtelje (± 180 kraadi) suunas;

| b. | suudab ± 80 laiuskraadi juures kohaliku magnetvälja alusel anda parema (väiksema) asimuudi määramise ruutkeskmise (rms) täpsuse kui 0,5 kraadi; ja |
| --- | --- |

b.

suudab ± 80 laiuskraadi juures kohaliku magnetvälja alusel anda parema (väiksema) asimuudi määramise ruutkeskmise (rms) täpsuse kui 0,5 kraadi; ja

| c. | on projekteeritud või kohandatud integreerimiseks lennujuhtimis-ja navigatsioonisüsteemidesse. |
| --- | --- |

c.

on projekteeritud või kohandatud integreerimiseks lennujuhtimis-ja navigatsioonisüsteemidesse.

Märkus:

Punktis 9.A.8 nimetatud lennujuhtimis- ja navigatsioonisüsteemid hõlmavad güroskoopstabilisaatoreid, automaatjuhtimisseadmeid ja inertsiaalseid navigatsioonisüsteeme.

9.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

9.B.1.   Punktis 9.B.2 mitte kirjeldatud „tootmisseadmed” ning muud testimis-, kalibreerimis- ja reguleerimisseadmed, mis on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks koos punktis 9.A nimetatud seadmetega.

Märkus:

Punktis 9.B.1 nimetatud seadmed hõlmavad järgmiseid seadmeid:

| a. | lasergüroskoopseadmete puhul järgmised peeglite iseloomustamiseks kasutatavad seadmed, mille täpsus on vähemalt nii suur kui allpool märgitud:







  1. | hajuvustmõõtur (10 ppm); |
| --- | --- | --- |

a.

lasergüroskoopseadmete puhul järgmised peeglite iseloomustamiseks kasutatavad seadmed, mille täpsus on vähemalt nii suur kui allpool märgitud:

1.

hajuvustmõõtur (10 ppm);

| 2. | peegeldusmõõtur (50 ppm); |
| --- | --- |

2.

peegeldusmõõtur (50 ppm);

| 3. | profilomeeter (5 ongströmit); |
| --- | --- |

3.

profilomeeter (5 ongströmit);

| b. | muude inertsiaalseadmete puhul:







  1. | inertsiaalanduri (IMU) moodultester; |
| --- | --- | --- |

b.

muude inertsiaalseadmete puhul:

1.

inertsiaalanduri (IMU) moodultester;

| 2. | IMU platvormtester; |
| --- | --- |

2.

IMU platvormtester;

| 3. | IMU stabiilne elementide käsitsemise rakis; |
| --- | --- |

3.

IMU stabiilne elementide käsitsemise rakis;

| 4. | platvormile paigaldatud IMU tasakaalustamisrakis; |
| --- | --- |

4.

platvormile paigaldatud IMU tasakaalustamisrakis;

| 5. | güroskoopide reguleerimise testimisseadmed; |
| --- | --- |

5.

güroskoopide reguleerimise testimisseadmed;

| 6. | güroskoopide dünaamilise tasakaalustamise seadmed; |
| --- | --- |

6.

güroskoopide dünaamilise tasakaalustamise seadmed;

| 7. | güroskoopide sissetöötamise/mootorite testimise seadmed; |
| --- | --- |

7.

güroskoopide sissetöötamise/mootorite testimise seadmed;

| 8. | güroskoopide tühjendamise ja täitmise seadmed; |
| --- | --- |

8.

güroskoopide tühjendamise ja täitmise seadmed;

| 9. | tsentrifuugirakised güroskoopide laagritele; |
| --- | --- |

9.

tsentrifuugirakised güroskoopide laagritele;

| 10. | kiirendusmõõturite telgede reastamise seadmed; |
| --- | --- |

10.

kiirendusmõõturite telgede reastamise seadmed;

| 11. | kiirendusmõõturite testimise seadmed; |
| --- | --- |

11.

kiirendusmõõturite testimise seadmed;

| 12. | kiudoptiliste güroskoopide mähiste poolimispingid. |
| --- | --- |

12.

kiudoptiliste güroskoopide mähiste poolimispingid.

9.B.2.   Järgmised seadmed:

| a. | balansseerpingid, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | ei suuda tasakaalustada rootoreid/sõlmi, mille mass on suurem kui 3 kg; |
| --- | --- | --- |

a.

balansseerpingid, millel on kõik järgmised omadused:

1.

ei suuda tasakaalustada rootoreid/sõlmi, mille mass on suurem kui 3 kg;

| 2. | on võimelised tasakaalustama rootoreid/sõlmi suurematel kiirustel kui 12 500 p/min; |
| --- | --- |

2.

on võimelised tasakaalustama rootoreid/sõlmi suurematel kiirustel kui 12 500 p/min;

| 3. | on võimelised korrigeerima tasakaalustamatust kahel või rohkemal tasandil ja |
| --- | --- |

3.

on võimelised korrigeerima tasakaalustamatust kahel või rohkemal tasandil ja

| 4. | on võimelised tasakaalustama spetsiifilise jääktasakaalustamatuseni 0,2 g mm kilogrammi rootori massi kohta; |
| --- | --- |

4.

on võimelised tasakaalustama spetsiifilise jääktasakaalustamatuseni 0,2 g mm kilogrammi rootori massi kohta;

| b. | indikaatorite pead (mõnel juhul nimetatakse tasakaalustusseadmestikuks), mis on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks punktis 9.B.2.a nimetatud masinatel; |
| --- | --- |

b.

indikaatorite pead (mõnel juhul nimetatakse tasakaalustusseadmestikuks), mis on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks punktis 9.B.2.a nimetatud masinatel;

| c. | liikumissimulaatorid või pöörlemislauad (seadmed, mille abil saab simuleerida liikumist), millel on kõik järgmised omadused:






  1. | kaks või rohkem telge; |
| --- | --- | --- |

c.

liikumissimulaatorid või pöörlemislauad (seadmed, mille abil saab simuleerida liikumist), millel on kõik järgmised omadused:

1.

kaks või rohkem telge;

| 2. | projekteeritud või kohandatud sisaldama kontaktrõngaid või integreeritud mittekontaktseid seadmeid, mis on võimelised edasi kandma elektrienergiat, signaaliteavet või mõlemat ja |
| --- | --- |

2.

projekteeritud või kohandatud sisaldama kontaktrõngaid või integreeritud mittekontaktseid seadmeid, mis on võimelised edasi kandma elektrienergiat, signaaliteavet või mõlemat ja

| 3. | millel on mis tahes järgmine omadus:






  a. | mis tahes üksikul teljel on kõik järgmised omadused:






  1. | võimaldab kiirust 400 kraadi sekundis või rohkem või 30 kraadi sekundis või vähem
  ja |
| --- | --- | --- | --- |

3.

millel on mis tahes järgmine omadus:

a.

mis tahes üksikul teljel on kõik järgmised omadused:

1.

võimaldab kiirust 400 kraadi sekundis või rohkem või 30 kraadi sekundis või vähem

ja

| 2. | nurkkiiruse eristamisvõime on 6 kraadi sekundis või vähem ja täpsus 0,6 kraadi sekundis või vähem; |
| --- | --- |

2.

nurkkiiruse eristamisvõime on 6 kraadi sekundis või vähem ja täpsus 0,6 kraadi sekundis või vähem;

| b. | halvimal juhul on nurkkiiruse stabiilsus pluss või miinus 0,05 % keskmistatuna 10-le või enamale kraadile või sellest parem (vähem) või |
| --- | --- |

b.

halvimal juhul on nurkkiiruse stabiilsus pluss või miinus 0,05 % keskmistatuna 10-le või enamale kraadile või sellest parem (vähem) või

| c. | positsioneerimis„täpsus” on 5 kaaresekundit või vähem (parem). |
| --- | --- |

c.

positsioneerimis„täpsus” on 5 kaaresekundit või vähem (parem).

| d. | positsioneerimislauad (seadmed, mis võimaldavad täpset positsioneerimist mis tahes pöördteljel), millel on kõik järgmised omadused:






  1. | kaks või rohkem telge ja |
| --- | --- | --- |

d.

positsioneerimislauad (seadmed, mis võimaldavad täpset positsioneerimist mis tahes pöördteljel), millel on kõik järgmised omadused:

1.

kaks või rohkem telge ja

| 2. | positsioneerimis„täpsus” on 5 kaaresekundit või vähem (parem). |
| --- | --- |

2.

positsioneerimis„täpsus” on 5 kaaresekundit või vähem (parem).

| e. | tsentrifuugid, mis on võimelised tekitama kiirendusi üle 100 g ja mis on projekteeritud või kohandatud sisaldama kontaktrõngaid või integreeritud mittekontaktseid seadmeid, mis on võimelised edasi kandma elektrienergiat, signaaliteavet või mõlemat. |
| --- | --- |

e.

tsentrifuugid, mis on võimelised tekitama kiirendusi üle 100 g ja mis on projekteeritud või kohandatud sisaldama kontaktrõngaid või integreeritud mittekontaktseid seadmeid, mis on võimelised edasi kandma elektrienergiat, signaaliteavet või mõlemat.

Märkused:

| 1. | Ainsad punktis 9 nimetatud balansseerpingid, indikaatorite pead, liikumissimulaatorid, pöörlemislauad ja tsentrifuugid on need, mis on nimetatud punktis 9.B.2. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Punkt 9.B.2.a ei hõlma balansseerpinke, mis on kavandatud või kohandatud hambaravi- või muude meditsiiniseadmete jaoks. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Punktid 9.B.2.c ja 9.B.2.d ei hõlma pöörlemislaudu, mis on projekteeritud või kohandatud tööpinkide või meditsiiniseadmete jaoks. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Punktiga 9.B.2.c mitte hõlmatud pöörlemislaudu, millel on positsioneerimislaua omadused, hinnatakse vastavalt punktile 9.B.2.d. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Seadmeid, millel on punktis 9.B.2.d kirjeldatud omadused, mis samuti vastavad punktis 9.B.2.c esitatud kirjeldusele, käsitatakse punktis 9.B.2.c nimetatud seadmetena. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Punkti 9.B.2.c kohaldatakse olenemata sellest, kas kontaktrõngad või integreeritud mittekontaktsed seadmed on ekspordi ajal paigaldatud. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Punkti 9.B.2.e kohaldatakse olenemata sellest, kas kontaktrõngad või integreeritud mittekontaktsed seadmed on ekspordi ajal paigaldatud. |
| --- | --- |

7.

9.C.   MATERJALID

Puuduvad.

9.D.   TARKVARA

9.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 9.A või 9.B nimetatud seadmete „kasutamiseks”.

9.D.2.   Integratsiooni„tarkvara” punktis 9.A.1 nimetatud seadmete jaoks.

9.D.3.   Integratsiooni„tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 9.A.6 nimetatud seadmete jaoks.

9.D.4.   Punktis 9.A.7 nimetatud „integreeritud navigatsioonisüsteemide” jaoks projekteeritud või kohandatud integratsiooni„tarkvara”.

Märkus:

Integratsiooni„tarkvara” tavavormide puhul kasutatakse Kalmani filtrit.

9.E.   TEHNOLOOGIA

9.E.1.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 9.A, 9.B või 9.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

Märkus:

Punktis 9.A või 9.D nimetatud seadmeid või „tarkvara” võib eksportida mehitatud õhusõiduki, satelliidi, maismaasõiduki, laeva, allveelaeva või geofüüsikaliste uuringute seadme osana või koguses, mis on asjakohane selliste esemete varuosadeks.

II KATEGOORIA – PUNKT 10

PUNKT 10   LENNUJUHTIMISSEADMED

10.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

10.A.1.   Hüdraulilised, mehaanilised, elektro-optilised või elektromehaanilised lennujuhtimissüsteemid (kaasa arvatud elektrooniline juhtimine – fly-by-wire), mis on projekteeritud või kohandatud punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.

10.A.2.   Asendi kontrolliseadmed, mis on projekteeritud või kohandatud punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.

10.A.3.   Punktis 10.A.1 või 10.A.2 nimetatud süsteemide jaoks projekteeritud või kohandatud lennujuhtimise servoventiilid, mis on projekteeritud või kohandatud töötama vibratsioonilises keskkonnas, milles on sagedusvahemikus 20 Hz – 2 kHz ruutkeskmine kiirendus suurem kui 10 g.

Märkus:

Punktis 10.A nimetatud süsteeme, seadmeid või ventiile võib eksportida mehitatud õhusõiduki või satelliidi osana või koguses, mis on asjakohane mehitatud õhusõiduki varuosadeks.

10.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

10.B.1.   Testimis-, kalibreerimis- ja reguleerimisseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 10.A nimetatud seadmete jaoks.

10.C.   MATERJALID

Puuduvad.

10.D.   TARKVARA

10.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 10.A või 10.B nimetatud seadmete „kasutamiseks”.

Märkus:

Punktis 10.D.1 nimetatud „tarkvara” võib eksportida mehitatud õhusõiduki või satelliidi osana või koguses, mis on asjakohane mehitatud õhusõiduki varuosadeks.

10.E.   TEHNOLOOGIA

10.E.1.   Projekteerimis„tehnoloogia” punktis 1.A või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks projekteeritud või kohandatud õhusõiduki kere, tõukejõusüsteemi ja tõstejõu kontrollpindade integreerimiseks, et optimeerida aerodünaamilisi omadusi mehitamata õhusõiduki kogu lennurežiimi jooksul.

10.E.2.   Projekteerimis„tehnoloogia” lennujuhtimise, juhtimissüsteemi ja tõukejõu andmete integreerimiseks punktis 1.A või 19.A.1 nimetatud süsteemide jaoks projekteeritud või kohandatud lennujuhtimissüsteemi, et optimeerida raketisüsteemi trajektoori.

10.E.3.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 10.A, 10.B või 10.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

II KATEGOORIA – PUNKT 11

PUNKT 11   LENNUELEKTROONIKA

11.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

11.A.1.   Radari- ja laserradarisüsteemid, sealhulgas kõrgusmõõturid, mis on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks punktis 1.A nimetatud süsteemides.

Tehniline märkus:

Laserradarisüsteemid hõlmavad signaaliedastus-, skaneerimis-, signaali vastuvõtu ja signaali töötlemise tehnoloogiat, et kasutada lasereid kaja abil kauguse määramiseks, suuna kindlakstegemiseks ning sihtmärkide asukoha, radiaalkiiruse ja kere peegeldusomaduste alusel eristamiseks.

11.A.2.   Passiivsed andurid, mis võimaldavad välja peilida spetsiifilised elektromagnetlainete allikad (peilimisseadmed) või maastiku omadused ning on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks punktis 1.A nimetatud süsteemides.

11.A.3.   Globaalsete satelliitnavigatsioonisüsteemide (GNSS; nt GPS, GLONASS või Galileo) vastuvõtuseadmed, millel on mõni järgmistest omadustest, ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:

| a. | projekteeritud või kohandatud kasutamiseks punktis 1.A nimetatud süsteemides või |
| --- | --- |

a.

projekteeritud või kohandatud kasutamiseks punktis 1.A nimetatud süsteemides või

| b. | projekteeritud või kohandatud kasutamiseks õhusõidukitel ja millel on järgmised omadused:






  1. | on võimelised andma navigatsiooniteavet kiirustel üle 600 m/s; |
| --- | --- | --- |

b.

projekteeritud või kohandatud kasutamiseks õhusõidukitel ja millel on järgmised omadused:

1.

on võimelised andma navigatsiooniteavet kiirustel üle 600 m/s;

| 2. | kasutavad sõjaliste või valitsusteenistuste jaoks projekteeritud või kohandatud dekrüpteerimist, et saada juurdepääs GNSSi turvatud signaalile/andmetele; või |
| --- | --- |

2.

kasutavad sõjaliste või valitsusteenistuste jaoks projekteeritud või kohandatud dekrüpteerimist, et saada juurdepääs GNSSi turvatud signaalile/andmetele; või

| 3. | on spetsiaalselt projekteeritud raadiohäireid välistavatena (nt nulljuhtimisega antenn või elektrooniliselt juhitav antenn), et need toimiksid aktiivsete või passiivsete vastumõjude keskkonnas. |
| --- | --- |

3.

on spetsiaalselt projekteeritud raadiohäireid välistavatena (nt nulljuhtimisega antenn või elektrooniliselt juhitav antenn), et need toimiksid aktiivsete või passiivsete vastumõjude keskkonnas.

Märkus:

Punktid 11.A.3.b.2 ja 11.A.3.b.3 ei hõlma seadmeid, mis on projekteeritud kaubanduslike, tsiviilotstarbeliste või „inimelude ohutusega” (nt andmete terviklikkus, lennuohutus) seotud GNSS teenuste jaoks.

11.A.4.   Punktis 1.A või 19.A nimetatud süsteemides kasutamiseks projekteeritud või kohandatud elektroonikasõlmed ja -komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud sõjaliseks kasutuseks ja töötamiseks temperatuuril üle 125 °C.

Märkused:

| 1. | Punktis 11.A nimetatud seadmed hõlmavad järgmiseid seadmeid:






  a. | maapinna kuju kaardistamise seadmed; |
| --- | --- | --- |

1.

a.

maapinna kuju kaardistamise seadmed;

| b. | sündmuspaiga kaardistamise ja korrelatsiooni (nii digitaalsed kui ka analoog-) seadmed; |
| --- | --- |

b.

sündmuspaiga kaardistamise ja korrelatsiooni (nii digitaalsed kui ka analoog-) seadmed;

| c. | Doppler-tüüpi navigatsiooniradarseadmed; |
| --- | --- |

c.

Doppler-tüüpi navigatsiooniradarseadmed;

| d. | passiivsed interferomeetrilised seadmed; |
| --- | --- |

d.

passiivsed interferomeetrilised seadmed;

| e. | kujutavad andurseadmed (aktiivsed ja passiivsed). |
| --- | --- |

e.

kujutavad andurseadmed (aktiivsed ja passiivsed).

| 2. | Punktis 11.A nimetatud seadmeid võib eksportida mehitatud õhusõiduki või satelliidi osana või koguses, mis on asjakohane mehitatud õhusõiduki varuosadeks. |
| --- | --- |

2.

11.A.5.   Punktis 1.A.1 või 19.A.1 nimetatud süsteemidele spetsiaalselt projekteeritud teeninduskaablid ja astmete vaheseadmete elektriühendused.

Tehniline märkus:

Punktis 11.A.5 nimetatud astmete vaheseadmed hõlmavad ka elektriühendusi, mis on paigaldatud punktis 1.A.1 või 19.A.1 nimetatud süsteemi ja „kasuliku lasti” vahele.

11.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

Puuduvad.

11.C.   MATERJALID

Puuduvad.

11.D.   TARKVARA

11.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 11.A.1, 11.A.2 või 11.A.4 nimetatud seadmete „kasutamiseks”.

11.D.2.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 11.A.3 nimetatud seadmete „kasutamiseks”.

11.E.   TEHNOLOOGIA

11.E.1.   Projekteerimis„tehnoloogia”, mis on ette nähtud avioonika ja elektriliste alamsüsteemide kaitseks välistest allikatest pärineva elektromagnetilise impulsi (EMP) ja elektromagnetiliste häirete (EMI) ohu eest:

| a. | ekraneerimissüsteemide projekteerimise „tehnoloogia”; |
| --- | --- |

a.

ekraneerimissüsteemide projekteerimise „tehnoloogia”;

| b. | projekteerimis„tehnoloogia” kõrgendatud taluvusega elektriliste lülitusskeemide ja alamsüsteemide konfigureerimiseks; |
| --- | --- |

b.

projekteerimis„tehnoloogia” kõrgendatud taluvusega elektriliste lülitusskeemide ja alamsüsteemide konfigureerimiseks;

| c. | projekteerimis„tehnoloogia” eespool nimetatud kõrgendatud taluvuse kriteeriumide kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

c.

projekteerimis„tehnoloogia” eespool nimetatud kõrgendatud taluvuse kriteeriumide kindlaksmääramiseks.

11.E.2.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 11.A või 11.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

II KATEGOORIA – PUNKT 12

PUNKT 12   STARDI ABISEADMED

12.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

12.A.1.   Punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide käsitsemise, kontrolli, aktiveerimise ja stardi jaoks projekteeritud või kohandatud vahendid ja seadmed.

12.A.2.   Punktis 1.A nimetatud süsteemide transpordi, käsitsemise, kontrolli, aktiveerimise ja stardi jaoks projekteeritud või kohandatud sõidukid.

12.A.3.   Järgmised punktis 1.A nimetatud süsteemides kasutatavad gravimeetrid ja gravitatsiooni gradiomeetrid, mis on projekteeritud või kohandatud kasutamiseks õhusõidukites või merel, ja spetsiaalselt nende jaoks projekteeritud komponendid:

| a. | gravimeetrid, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | staatiline või kasutamistäpsus on 0,7 mGal või sellest väiksem (parem) ja |
| --- | --- | --- |

a.

gravimeetrid, millel on kõik järgmised omadused:

1.

staatiline või kasutamistäpsus on 0,7 mGal või sellest väiksem (parem) ja

| 2. | mõõtenäidu stabiliseerumisaeg on 2 minutit või lühem; |
| --- | --- |

2.

mõõtenäidu stabiliseerumisaeg on 2 minutit või lühem;

| b. | gravitatsiooni gradiomeetrid. |
| --- | --- |

b.

gravitatsiooni gradiomeetrid.

12.A.4.   Punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks projekteeritud või kohandatud kaugmõõte- ja kaugjuhtimisseadmed, kaasa arvatud maapealsed seadmed.

Märkused:

| 1. | Punkt 12.A.4 ei hõlma seadmed, mis on projekteeritud või kohandatud mehitatud õhusõidukites või satelliitides kasutamiseks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Punkt 12.A.4 ei hõlma maapealseid seadmed, mis on projekteeritud või kohandatud maismaa- või merekasutuseks. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Punkt 12.A.4 ei hõlma seadmeid, mis on projekteeritud kaubanduslike, tsiviilotstarbeliste või „inimelude ohutusega” (nt andmete terviklikkus, lennuohutus) seotud GNSS teenuste jaoks. |
| --- | --- |

3.

12.A.5.   Järgmised täppisjälgimissüsteemid, mis on kasutatavad punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide puhul:

| a. | jälgimissüsteemid, mis kasutavad raketile või mehitamata õhusõidukile paigaldatud kooditranslaatorit koos maapinnal või õhusõidukil olevate võrdlusandmetega või navigatsioonisatelliitide süsteemidega reaalajalise asukoha ja lennukiiruse määramiseks; |
| --- | --- |

a.

jälgimissüsteemid, mis kasutavad raketile või mehitamata õhusõidukile paigaldatud kooditranslaatorit koos maapinnal või õhusõidukil olevate võrdlusandmetega või navigatsioonisatelliitide süsteemidega reaalajalise asukoha ja lennukiiruse määramiseks;

| b. | kaugusmõõteradarid, sealhulgas nendega seotud optilised/infrapuna jälgimisseadmed koos kõigi järgmiste võimalustega:






  1. | nurklahutus on parem kui 1,5 (mrad) milliradiaani; |
| --- | --- | --- |

b.

kaugusmõõteradarid, sealhulgas nendega seotud optilised/infrapuna jälgimisseadmed koos kõigi järgmiste võimalustega:

1.

nurklahutus on parem kui 1,5 (mrad) milliradiaani;

| 2. | tööpiirkond on 30 km või suurem ning kauguse lahutusvõime on ruutkeskmiselt parem kui 10 m;
  ning |
| --- | --- |

2.

tööpiirkond on 30 km või suurem ning kauguse lahutusvõime on ruutkeskmiselt parem kui 10 m;

| 3. | kiiruse lahutusvõime on parem kui 3 m/s. |
| --- | --- |

3.

kiiruse lahutusvõime on parem kui 3 m/s.

12.A.6.   „Termopatareid”, mis on projekteeritud või kohandatud punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks.

Märkus:

Punkt 12.A.6 ei hõlma termopatareisid, mis on spetsiaalselt projekteeritud raketisüsteemidele või mehitamata õhusõidukitele, mille „lennuulatus” on väiksem kui 300 km.

Tehniline märkus:

Termopatareid on ühekorrapatareid, mis elektrolüüdina sisaldavad tahket mittejuhtivat anorgaanilist soola. Nimetatud patareid sisaldavad pürolüütilist ainet, mis süüdates sulatab elektrolüüdi ja aktiveerib patarei.

12.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

Puuduvad.

12.C.   MATERJALID

Puuduvad.

12.D.   TARKVARA

12.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 12.A.1 nimetatud seadmete „kasutamiseks”.

12.D.2.   „Tarkvara”, mis töötleb lennul salvestatud andmeid lennujärgselt, võimaldades kindlaks määrata lendava objekti asukoha kogu tema liikumistee jooksul ja on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktides 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks.

12.D.3.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktides 12.A.4 või 12.A.5 nimetatud seadmete või punktides 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide „kasutamiseks”.

12.E.   TEHNOLOOGIA

12.E.1.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 12.A või 12.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

II KATEGOORIA – PUNKT 13

PUNKT 13   ARVUTID

13.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

13.A.1.   Analoogarvutid, digitaalarvutid või digitaalsed diferentsiaalanalüsaatorid, mis on projekteeritud või kohandatud punktis 1.A nimetatud süsteemides kasutamiseks ja millel on mõni järgmine omadus:

| a. | projekteeritud pidevaks tööks keskkonnas, mille temperatuur on alla – 45 °C või üle + 55 °C; |
| --- | --- |

a.

projekteeritud pidevaks tööks keskkonnas, mille temperatuur on alla – 45 °C või üle + 55 °C;

| b. | projekteeritud taluma karme tingimusi või „kiirgust taluvad”. |
| --- | --- |

b.

projekteeritud taluma karme tingimusi või „kiirgust taluvad”.

13.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

Puuduvad.

13.C.   MATERJALID

Puuduvad.

13.D.   TARKVARA

Puuduvad.

13.E.   TEHNOLOOGIA

13.E.1.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 13.A nimetatud seadmete „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

Märkus:

Punkti 13 seadmeid võib eksportida mehitatud õhusõiduki või satelliidi osana või koguses, mis on asjakohane mehitatud õhusõiduki varuosadeks.

II KATEGOORIA – PUNKT 14

PUNKT 14   ANALOOG-DIGITAALMUUNDURID

14.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

14.A.1.   Analoog-digitaalmuundurid, mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemides ja millel on mis tahes järgmine omadus:

| a. | projekteeritud vastama karmides tingimustes kasutamiseks mõeldud seadmetele kehtestatud sõjalistele nõuetele või |
| --- | --- |

a.

projekteeritud vastama karmides tingimustes kasutamiseks mõeldud seadmetele kehtestatud sõjalistele nõuetele või

| b. | projekteeritud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks ja mis on mõnest järgmisest liigist:






  1. | analoog-digitaalmuundurite „mikroskeemid”, mis on „kiirgust taluvad” või millel on kõik järgmised omadused:






  a. | määratud toimima temperatuuril alla – 54 °C või üle + 125 °C ja |
| --- | --- | --- | --- |

b.

projekteeritud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks ja mis on mõnest järgmisest liigist:

1.

analoog-digitaalmuundurite „mikroskeemid”, mis on „kiirgust taluvad” või millel on kõik järgmised omadused:

a.

määratud toimima temperatuuril alla – 54 °C või üle + 125 °C ja

| b. | hermeetilised; või |
| --- | --- |

b.

hermeetilised; või

| 2. | elektrisisendi tüüpi analoog-digitaalmuundurite trükkplaadid või -moodulid, millel on kõik järgmised omadused:






  a. | määratud toimima temperatuuril alla – 45 °C või üle + 80 °C ja |
| --- | --- | --- |

2.

elektrisisendi tüüpi analoog-digitaalmuundurite trükkplaadid või -moodulid, millel on kõik järgmised omadused:

a.

määratud toimima temperatuuril alla – 45 °C või üle + 80 °C ja

| b. | sisaldavad punktis 14.A.1.b.1 nimetatud „mikroskeeme”. |
| --- | --- |

b.

sisaldavad punktis 14.A.1.b.1 nimetatud „mikroskeeme”.

14.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

Puuduvad.

14.C.   MATERJALID

Puuduvad.

14.D.   TARKVARA

Puuduvad.

14.E.   TEHNOLOOGIA

14.E.1.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 14.A nimetatud seadmete „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

II KATEGOORIA – PUNKT 15

PUNKT 15   TESTIMISRAJATISED JA -SEADMED

15.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

Puuduvad.

15.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

15.B.1.   Vibratsioonikatsetuste seadmed, mida saab kasutada punktides 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides või punktides 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemides, ja nende komponendid:

| a. | Vibratsioonikatsetuste süsteemid, milles kasutatakse tagasisidet või suletud ahela tehnikat ja mis sisaldab digitaalkontrollerit ning on võimeline väristama süsteemi kiirendusega 0,1g (ruutkeskmine väärtus) või rohkem sagedusvahemikus 10 Hz – 2 kHz ja tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”; |
| --- | --- |

a.

Vibratsioonikatsetuste süsteemid, milles kasutatakse tagasisidet või suletud ahela tehnikat ja mis sisaldab digitaalkontrollerit ning on võimeline väristama süsteemi kiirendusega 0,1g (ruutkeskmine väärtus) või rohkem sagedusvahemikus 10 Hz – 2 kHz ja tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”;

| b. | digitaalkontrollerid, mis on varustatud spetsiaalse vibratsioonikatsetuste „tarkvaraga”, mille „reaalajalise kontrolli ribalaius” on üle 5 kHz ja mis on projekteeritud punktis 15.B.1.a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemidele;


  Tehniline märkus:



  „Reaalajalise kontrolli ribalaiust” määratletakse kui maksimaalset sagedust, millel kontroller on suuteline teostama diskreetimise, andmetöötluse ja kontrollsignaali edastamise terviklikke tsükleid. |
| --- | --- |

b.

digitaalkontrollerid, mis on varustatud spetsiaalse vibratsioonikatsetuste „tarkvaraga”, mille „reaalajalise kontrolli ribalaius” on üle 5 kHz ja mis on projekteeritud punktis 15.B.1.a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemidele;

Tehniline märkus:

„Reaalajalise kontrolli ribalaiust” määratletakse kui maksimaalset sagedust, millel kontroller on suuteline teostama diskreetimise, andmetöötluse ja kontrollsignaali edastamise terviklikke tsükleid.

| c. | väristajad (raputusmoodulid), võimenditega või ilma, mis võimaldavad tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”, ning mida saab kasutada punktis 15.B.1.a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemides; |
| --- | --- |

c.

väristajad (raputusmoodulid), võimenditega või ilma, mis võimaldavad tekitada jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”, ning mida saab kasutada punktis 15.B.1.a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemides;

| d. | katsekehade toetustarindid ja elektroonikamoodulid, mis on projekteeritud paljude raputusmoodulite kombineerimiseks süsteemi, mis võimaldab saavutada efektiivset kombineeritud jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”, ning mida saab kasutada punktis 15.B.1.a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemides.


  Tehniline märkus:



  Digitaalkontrolleriga vibratsioonikatsetuste süsteemid on süsteemid, mille funktsioonid on osaliselt või täielikult automaatselt kontrollitavad salvestatud ja digitaalselt kodeeritud elektriliste signaalide poolt. |
| --- | --- |

d.

katsekehade toetustarindid ja elektroonikamoodulid, mis on projekteeritud paljude raputusmoodulite kombineerimiseks süsteemi, mis võimaldab saavutada efektiivset kombineeritud jõudu 50 kN või rohkem, mõõdetuna „tühjal aluslaual”, ning mida saab kasutada punktis 15.B.1.a nimetatud vibratsioonikatsetuste süsteemides.

Tehniline märkus:

Digitaalkontrolleriga vibratsioonikatsetuste süsteemid on süsteemid, mille funktsioonid on osaliselt või täielikult automaatselt kontrollitavad salvestatud ja digitaalselt kodeeritud elektriliste signaalide poolt.

15.B.2.   „Aerodünaamiliste testide rajatised” kiiruste 0,9 Mach või rohkem jaoks ning mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A nimetatud süsteemide või punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.

Märkus:

Punkt 15.B.2 ei hõlma aerodünaamilisi torusid kiiruste jaoks 3 Machi või vähem ja mille „katsekambri suurus (ristlõikes)” on 250 mm või vähem.

Tehnilised märkused:

| 1. | „Aerodünaamiliste testide rajatised” hõlmavad aerodünaamilisi torusid ja lööklainega käivitatavaid aerodünaamilisi torusid üle esemete liikuva õhuvoo uurimiseks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | „Katsekambri suurus (ristlõikes)” tähendab ringi läbimõõtu või ruudu külge või täisnurga pikimat külge või ellipsi pikimat telge, mis on mõõdetud katsekambri ristlõike laiemast kohast. „Katsekambri ristlõige” on voolu suunaga risti olev läbilõige. |
| --- | --- |

2.

15.B.3.   Katsepingid ja katsestendid, mida saab kasutada punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide või punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks ning mis võimaldavad katsetada tahke- või vedelkütuse rakette või rakettmootoreid, mille tõukejõud on suurem kui 68 kN, või mis võimaldavad samaaegselt mõõta kolme telje tõukejõu komponente.

15.B.4.   Järgmised katsekeskkonnakambrid, mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A nimetatud süsteemide või punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks:

| a. | katsekeskkonnakambrid, mis võimaldavad simuleerida kõiki järgmisi lennutingimusi:






  1. | millel on mis tahes järgmine omadus:






  a. | lennukõrgus 15 km või rohkem või |
| --- | --- | --- | --- |

a.

katsekeskkonnakambrid, mis võimaldavad simuleerida kõiki järgmisi lennutingimusi:

1.

millel on mis tahes järgmine omadus:

a.

lennukõrgus 15 km või rohkem või

| b. | temperatuuri vahemik alates vähem kui – 50 °C kuni rohkem kui 125 °C; ja |
| --- | --- |

b.

temperatuuri vahemik alates vähem kui – 50 °C kuni rohkem kui 125 °C; ja

| 2. | hõlmab või on projekteeritud või kohandatud hõlmama raputusmoodulit või muid vibratsioonikatsetuse seadmeid, mis tekitavad vibratsioonilise keskkonna väärtusega üle 10 g rms mõõdetuna „tühjal aluslaual” sagedusvahemikus 20 Hz – 2 kHz ja edastatava jõuga 5 kN või rohkem; |
| --- | --- |

2.

hõlmab või on projekteeritud või kohandatud hõlmama raputusmoodulit või muid vibratsioonikatsetuse seadmeid, mis tekitavad vibratsioonilise keskkonna väärtusega üle 10 g rms mõõdetuna „tühjal aluslaual” sagedusvahemikus 20 Hz – 2 kHz ja edastatava jõuga 5 kN või rohkem;

Tehnilised märkused:

| 1. | Punktis 15.B.4.a.2 kirjeldatakse süsteeme, mis on suutelised tekitama vibratsioonilist keskkonda ühe lainega (nt siinuslainega), ning süsteeme, mis on suutelised tekitama juhuslikku lairiba vibratsiooni (st võimsuse spektrit). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Punktis 15.B.4.a.2 tähendab „projekteeritud või kohandatud”, et katsekeskkonnakamber tagab asjakohased liidesed (nt tihendusseadmed) käesolevas punktis nimetatud raputusmooduli või muude vibratsioonikatsetusseadmete hõlmamiseks. |
| --- | --- |

2.

| b. | katsekeskkonnakambrid, mis võimaldavad simuleerida kõiki järgmisi lennutingimusi:






  1. | akustilist keskkonda, mille üldine helirõhu tase on 140 dB või rohkem (2 × 10– 5 N/m2 suhtes) või arvestuslik kogu akustiline nimiväljundvõimsus on 4 kW või rohkem; ja; |
| --- | --- | --- |

b.

katsekeskkonnakambrid, mis võimaldavad simuleerida kõiki järgmisi lennutingimusi:

1.

akustilist keskkonda, mille üldine helirõhu tase on 140 dB või rohkem (2 × 10– 5 N/m2 suhtes) või arvestuslik kogu akustiline nimiväljundvõimsus on 4 kW või rohkem; ja;

| 2. | millel on mis tahes järgmine omadus:






  a. | lennukõrgus 15 km või rohkem või |
| --- | --- | --- |

2.

millel on mis tahes järgmine omadus:

a.

lennukõrgus 15 km või rohkem või

| b. | temperatuuri vahemik alates vähem kui – 50 °C kuni rohkem kui 125 °C. |
| --- | --- |

b.

temperatuuri vahemik alates vähem kui – 50 °C kuni rohkem kui 125 °C.

15.B.5.   Kiirendid, mis on võimelised lähetama elektromagnetilist kiirgust, mis tekitatakse kuni 2 MeV või suurema energiani kiirendatud elektronide pidurdamisel (bremsstrahlung), ning neid kiirendeid sisaldavad süsteemid, ning mida saab kasutada punktides 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide või punktides 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.

Märkus:

Punkt 15.B.5 ei hõlma seadmeid, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks meditsiinis.

Tehniline märkus:

punktis 15.B tähendab „tühi aluslaud” tasast lauda või pinda, millel puuduvad kinnitusrakised ja abidetailid.

15.C.   MATERJALID

Puuduvad.

15.D.   TARKVARA

15.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud testimissüsteemide või punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks kasutatavate punktis 15.B nimetatud seadmete „kasutamiseks”.

15.E.   TEHNOLOOGIA

15.E.1.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 15.B või 15.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

II KATEGOORIA – PUNKT 16

PUNKT 16   MODELLEERIMINE-SIMULEERIMINE JA PROJEKTIDE INTEGREERIMINE

16.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

16.A.1.   Spetsiaalselt projekteeritud hübriid- (kombineeritud analoog/digitaal-) arvutid punktis 1.A nimetatud süsteemide või punktis 2.A nimetatud alamsüsteemide modelleerimiseks, simuleerimiseks või projektide integreerimiseks.

Märkus:

Nimetatud kontrolli kohaldatakse vaid juhul, kui seadmed on varustatud punktis 16.D.1 nimetatud „tarkvaraga”.

16.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

Puuduvad.

16.C.   MATERJALID

Puuduvad.

16.D.   TARKVARA

16.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 1.A nimetatud süsteemide või punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemide modelleerimiseks, simuleerimiseks või projektide integreerimiseks.

Tehniline märkus:

Modelleerimine hõlmab eelkõige süsteemide aerodünaamilist ja termodünaamilist analüüsi.

16.E.   TEHNOLOOGIA

16.E.1.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 16.A või 16.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

II KATEGOORIA – PUNKT 17

PUNKT 17   VARJAMISTEHNOLOOGIA HULKA KUULUVAD KAUBAD

17.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

17.A.1.   Seadmed, mis vähendavad märgatavust, näiteks radarikiirte tagasipeegeldumist, ultraviolett-/infrapuna-ja akustilisi tunnusmärke (sealhulgas varjamistehnoloogia hulka kuuluvad kaubad), ning mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A nimetatud süsteemide või punktis 2.A või 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.

17.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

17.B.1.   Süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud radari tagasikiirgumise ristlõike mõõtmiseks ja mida saab kasutada punktis 1.A, 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide või punktis 2.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.

17.C.   MATERJALID

17.C.1.   Materjalid, mis vähendavad märgatavust, näiteks radarikiirte tagasipeegeldumist, ultraviolett-/infrapuna-ja akustilisi tunnusmärke (sealhulgas varjamistehnoloogia hulka kuuluvad kaubad), ning mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A nimetatud süsteemide või punktis 2.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.

Märkused:

| 1. | Punkt 17.C.1 hõlmab konstruktsioonimaterjale ja pinnakatteid (sh värvid), mis on spetsiaalselt projekteeritud vähendama või muundama peegeldavust või kiiratavust mikrolaine, infrapuna või ultravioleti spektris. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Punkt 17.C.1 ei hõlma pinnakatteid (sh värve), mida kasutatakse spetsiaalselt satelliitide soojuse reguleerimiseks. |
| --- | --- |

2.

17.D.   TARKVARA

17.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud selleks, et vähendada märgatavust, näiteks radarikiirte tagasipeegeldumist, ultraviolett-/infrapuna-ja akustilisi tunnusmärke (sealhulgas varjamistehnoloogia hulka kuuluvad kaubad), ning mida saab kasutada punktis 1.A või 19.A nimetatud süsteemide või punktis 2.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.

Märkus:

Punkt 17.D.1 hõlmab „tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud tunnusmärkide vähendamise analüüsimiseks.

17.E.   TEHNOLOOGIA

17.E.1.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 17.A, 17.B, 17.C või 17.D nimetatud seadmete, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

Märkus:

Punkt 17.E.1 hõlmab „andmebaase”, mis on spetsiaalselt projekteeritud tunnusmärkide vähendamise analüüsimiseks.

II KATEGOORIA – PUNKT 18

PUNKT 18   KAITSE TUUMAPLAHVATUSEGA KAASNEVATE NÄHTUSTE EEST

18.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

18.A.1.   „Kiirgust taluvad”„mikroskeemid”, mis on kasutatavad raketisüsteemide ja mehitamata õhusõidukite kaitseks tuumaplahvatusega kaasnevate nähtuste eest (nt elektromagnetiline impulss (EMP), röntgenikiirgus, kombineeritud lööklaine ja soojuslikud efektid), ning mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.

18.A.2.   „Detektorid”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud raketisüsteemide ja mehitamata õhusõidukite kaitseks tuumaplahvatusega kaasnevate nähtuste eest (nt elektromagnetiline impulss (EMP), röntgenikiirgus, kombineeritud lööklaine ja soojuslikud efektid), ning mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.

Tehniline märkus:

„Detektor” on määratletud kui mehaaniline, elektri-, optika- või keemiaseade, mis automaatselt identifitseerib ja salvestab või registreerib selliseid mõjureid nagu keskkonna temperatuur või rõhu muutus, elektrilised või elektromagnetilised signaalid või radioaktiivsete ainete kiirgus. See hõlmab seadeldisi, mis tajuvad ühekordse toimingu või tõrke alusel.

18.A.3.   Radoomid, mis on projekteeritud taluma termolööke, mis on suuremad kui 4,184 × 106 J/m2 ja millega kaasneb maksimaalne ülerõhk suurem kui 50 kPa, ning mida saab kasutada raketisüsteemide ja mehitamata õhusõidukite kaitseks tuumaplahvatusega kaasnevate nähtuste eest (nt elektromagnetiline impulss (EMP), röntgenikiirgus, kombineeritud lööklaine ja soojuslikud efektid), ning mida saab kasutada punktis 1.A nimetatud süsteemide jaoks.

18.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

Puuduvad.

18.C.   MATERJALID

Puuduvad.

18.D.   TARKVARA

Puuduvad.

18.E.   TEHNOLOOGIA

18.E.1.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 18.A nimetatud seadmete „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

II KATEGOORIA – PUNKT 19

PUNKT 19   MUUD TERVIKLIKUD KANDEVAHENDID

19.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

19.A.1.   Terviklikud raketisüsteemid (sealhulgas ballistiliste rakettide süsteemid, sihtdroonid, mehitamata luurelennukid), mis ei ole nimetatud punktis 1.A.2, lennuulatusega vähemalt 300 km.

19.A.2.   Terviklikud mehitamata õhusõiduki süsteemid (sealhulgas tiibraketisüsteemid, sihtdroonid, mehitamata luurelennukid), mis ei ole nimetatud punktis 1.A.2 ja mille „lennuulatus” on 300 km või suurem.

19.A.3.   Terviklikud mehitamata õhusõiduki süsteemid, mis ei ole nimetatud punktides 1.A.2 või 19.A.2 ja millel on kõik järgmised omadused:

| a. | millel on mis tahes järgmine omadus:






  1. | autonoomne lennujuhtimise ja navigatsioonivõime või |
| --- | --- | --- |

a.

millel on mis tahes järgmine omadus:

1.

autonoomne lennujuhtimise ja navigatsioonivõime või

| 2. | võime sooritada juhitav lend väljaspool otsest nägemisulatust operaatori abiga; ja |
| --- | --- |

2.

võime sooritada juhitav lend väljaspool otsest nägemisulatust operaatori abiga; ja

| b. | millel on mis tahes järgmine omadus:






  1. | kannavad pardal aerosooli doseerimissüsteemi/-mehhanismi, mille maht on üle 20 liitri või |
| --- | --- | --- |

b.

millel on mis tahes järgmine omadus:

1.

kannavad pardal aerosooli doseerimissüsteemi/-mehhanismi, mille maht on üle 20 liitri või

| 2. | projekteeritud või kohandatud kandma pardal aerosooli doseerimissüsteemi/-mehhanismi, mille maht on üle 20 liitri või |
| --- | --- |

2.

projekteeritud või kohandatud kandma pardal aerosooli doseerimissüsteemi/-mehhanismi, mille maht on üle 20 liitri või

Märkus:

Punkt 19.A.3 ei hõlma mudellennukeid, mis on spetsiaalselt projekteeritud vaba aja veetmise või võistlemise eesmärgil.

Tehnilised märkused:

| 1. | Aerosool koosneb osakestest või vedelikest (v.a kütuse komponendid, kütuse kõrvalproduktid või -lisandid), mis moodustavad osa atmosfääri hajutatavast kasulikust lastist. Aerosoolid on näiteks põllukultuuride tolmutamiseks mõeldud taimekaitsevahendid ja pilvekülviks ette nähtud kuivkemikaalid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aerosooli doseerimissüsteem/-mehhanism sisaldab kõiki neid (mehaanilisi, elektrilisi, hüdraulilisi jms) seadmeid, mis on vajalikud aerosooli säilitamiseks ja selle hajutamiseks atmosfääris. Need hõlmavad võimalust pihustada aerosooli kütuse põlemisel eralduvale veeaurule ja propelleri keerisjäljele. |
| --- | --- |

2.

19.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

19.B.1.   „Tootmisrajatised”, mis on spetsiaalselt ette nähtud punktis 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemide jaoks.

19.C.   MATERJALID

Puuduvad.

19.D.   TARKVARA

19.D.1.   „Tarkvara”, mis koordineerib rohkem kui ühe alamsüsteemi funktsioneerimist ja on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud „kasutamiseks” punktis 19.A.1 või 19.A.2 nimetatud süsteemides.

19.E.   TEHNOLOOGIA

19.E.1.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktis 19.A nimetatud seadmete „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”. 1. või 19.A.2.

II KATEGOORIA – PUNKT 20

PUNKT 20   MUUD TERVIKLIKUD ALAMSÜSTEEMID

20.A.   SEADMED, SÕLMED JA KOMPONENDID

20.A.1.   Järgmised terviklikud alamsüsteemid:

| a. | punktis 2.A.1 nimetamata üksikud raketiastmed, mida saab kasutada punktis 19.A nimetatud süsteemides; |
| --- | --- |

a.

punktis 2.A.1 nimetamata üksikud raketiastmed, mida saab kasutada punktis 19.A nimetatud süsteemides;

| b. | Punktis 2.A.1 nimetamata raketi tõukejõu alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 19.A nimetatud süsteemides:






  1. | Tahkekütuse rakettmootorid ja hübriidrakettmootorid, millega saavutatav koguimpulss on 8,41 × 105 Ns või suurem, kuid väiksem kui 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- | --- |

b.

Punktis 2.A.1 nimetamata raketi tõukejõu alamsüsteemid, mida saab kasutada punktis 19.A nimetatud süsteemides:

1.

Tahkekütuse rakettmootorid ja hübriidrakettmootorid, millega saavutatav koguimpulss on 8,41 × 105 Ns või suurem, kuid väiksem kui 1,1 × 106 Ns;

| 2. | Vedelkütuse rakettmootorid, mis on kasutatavad „rakettmürskudes” ja mis on integreeritud või projekteeritud või kohandatud integreerimiseks vedelkütus-rakettajami süsteemi ja millega saavutatav koguimpulss on 8,41 × 105 Ns või suurem, kuid väiksem kui 1,1 × 106 Ns; |
| --- | --- |

2.

Vedelkütuse rakettmootorid, mis on kasutatavad „rakettmürskudes” ja mis on integreeritud või projekteeritud või kohandatud integreerimiseks vedelkütus-rakettajami süsteemi ja millega saavutatav koguimpulss on 8,41 × 105 Ns või suurem, kuid väiksem kui 1,1 × 106 Ns;

20.B.   TESTIMIS- JA TOOTMISSEADMED

20.B.1.   „Tootmisrajatised”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.

20.B.2.   „Tootmisseadmed”, mis on spetsiaalselt projekteeritud punktis 20.A nimetatud alamsüsteemide jaoks.

20.C.   MATERJALID

Puuduvad.

20.D.   TARKVARA

20.D.1.   „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 20.B.1 nimetatud süsteemide jaoks.

20.D.2.   Punktis 2.D.2 nimetamata „tarkvara”, mis on spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud punktis 20.A.1.b nimetatud rakettmootorite „kasutamiseks”.

20.E.   TEHNOLOOGIA

20.E.1.   Tehnoloogia üldmärkusele vastav „tehnoloogia”, mis on ette nähtud punktides 20.A, 20.B või 20.D nimetatud seadmete või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”.

ÜHIKUD, KONSTANDID, AKRONÜÜMID JA LÜHENDID

KÄESOLEVAS LISAS KASUTATUD ÜHIKUD, KONSTANDID, AKRONÜÜMID JA LÜHENDID

| ABEC | Veerelaagritootjate ühendus (Annular Bearing Engineers Committee) |
| --- | --- |
| ABMA | Ameerika laagritootjate ühendus (American Bearing Manufactures Association) |
| ANSI | Ameerika Riiklik Standardiinstituut (American National Standards Institute) |
| Angstrom | 1 × 10– 10 meetrit |
| ASTM | USA materjalide katsetamise ühing (American Society for Testing and Materials) |
| bar | rõhuühik |
| °C | Celsiuse kraad |
| cc | kuupsentimeeter |
| CAS | keemiaalane referaatteenindus (Chemical Abstracts Service) |
| CEP | samavõrdne tõenäosusring |
| dB | detsibell |
| g | gramm; samuti raskusjõust tulenev kiirendus |
| GHz | gigaherts |
| GNSS | globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem, nt „Galileo”

  „GLONASS”– Global'naya Navigatsionnaya Sputnikovaya Sistema

  „GPS”– globaalne positsioneerimissüsteem |
| h | tund |
| Hz | herts |
| HTPB | hüdroksü-otsaga polübutadieen |
| ICAO | Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon (International Civil Aviation Organisation) |
| IEEE | Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituut (Institute of Electrical and Electronic Engineers) |
| IR | Infrapuna |
| ISO | Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (International Organization for Standardization) |
| J | džaul |
| JIS | Jaapani tööstusstandard (Japanese Industrial Standard) |
| K | kelvin |
| kg | kilogramm |
| kHz | kiloherts |
| km | kilomeeter |
| kN | kilonjuuton |
| kPa | kilopaskal |
| kW | kilovatt |
| m | meeter |
| MeV | miljon elektronvolti ehk megaelektronvolt |
| MHz | megaherts |
| milligal | 10– 5 m/s2 (nimetatakse ka mGal, mgal või milligalileo) |
| mm | millimeeter |
| mm Hg | mm elavhõbedasammast |
| MPa | megapaskal |
| mrad | milliradiaan |
| ms | millisekund |
| μm | mikromeeter |
| N | njuuton |
| Pa | paskal |
| ppm | miljondikosa |
| rad (Si) | radiatsiooni neeldumisdoos |
| RF | raadiosagedus |
| rms | ruutkeskmine |
| rpm | pööret minutis |
| RV | kosmonaasikud |
| s | sekund |
| Tg | klaasistumistemperatuur |
| Tyler | Tyleri sõealaava suurus või Tyleri standardsõela seeriad |
| UAV | mehitamata õhusõiduk |
| UV | ultraviolett |

ABEC

Veerelaagritootjate ühendus (Annular Bearing Engineers Committee)

ABMA

Ameerika laagritootjate ühendus (American Bearing Manufactures Association)

ANSI

Ameerika Riiklik Standardiinstituut (American National Standards Institute)

Angstrom

1 × 10– 10 meetrit

ASTM

USA materjalide katsetamise ühing (American Society for Testing and Materials)

bar

rõhuühik

°C

Celsiuse kraad

cc

kuupsentimeeter

CAS

keemiaalane referaatteenindus (Chemical Abstracts Service)

CEP

samavõrdne tõenäosusring

dB

detsibell

g

gramm; samuti raskusjõust tulenev kiirendus

GHz

gigaherts

GNSS

globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem, nt „Galileo”

„GLONASS”– Global'naya Navigatsionnaya Sputnikovaya Sistema

„GPS”– globaalne positsioneerimissüsteem

h

tund

Hz

herts

HTPB

hüdroksü-otsaga polübutadieen

ICAO

Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon (International Civil Aviation Organisation)

IEEE

Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituut (Institute of Electrical and Electronic Engineers)

IR

Infrapuna

ISO

Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (International Organization for Standardization)

J

džaul

JIS

Jaapani tööstusstandard (Japanese Industrial Standard)

K

kelvin

kg

kilogramm

kHz

kiloherts

km

kilomeeter

kN

kilonjuuton

kPa

kilopaskal

kW

kilovatt

m

meeter

MeV

miljon elektronvolti ehk megaelektronvolt

MHz

megaherts

milligal

10– 5 m/s2 (nimetatakse ka mGal, mgal või milligalileo)

mm

millimeeter

mm Hg

mm elavhõbedasammast

MPa

megapaskal

mrad

milliradiaan

ms

millisekund

μm

mikromeeter

N

njuuton

Pa

paskal

ppm

miljondikosa

rad (Si)

radiatsiooni neeldumisdoos

RF

raadiosagedus

rms

ruutkeskmine

rpm

pööret minutis

RV

kosmonaasikud

s

sekund

Tg

klaasistumistemperatuur

Tyler

Tyleri sõealaava suurus või Tyleri standardsõela seeriad

UAV

mehitamata õhusõiduk

UV

ultraviolett

ÜHIKUTE TEISENDAMISE TABEL

KÄESOLEVAS LISAS KASUTATUD ÜHIKUTE TEISENDAMISE TABEL

| Lähteühik | Sihtühik | Teisendus |
| --- | --- | --- |
| baar | paskal (Pa) | 1 bar = 100 kPa |
| g (raskusjõud) | m/s2 | 1 g = 9,806 65 m/s2 |
| mrad (milliradiaan) | kraadid (nurk) | 1 mrad ≈ 0,0573° |
| rad | Si ergi/grammi | 1 rad (Si) = 100 ergi/grammi räni
  (= 0,01 greyd [Gy]) |
| Tyleri sõelaava suurus 250 | mm | Tyleri sõelaava suuruse 250 puhul sõelaava suurus 0,063 mm |

Lähteühik

Sihtühik

Teisendus

baar

paskal (Pa)

1 bar = 100 kPa

g (raskusjõud)

m/s2

1 g = 9,806 65 m/s2

mrad (milliradiaan)

kraadid (nurk)

1 mrad ≈ 0,0573°

rad

Si ergi/grammi

1 rad (Si) = 100 ergi/grammi räni

(= 0,01 greyd [Gy])

Tyleri sõelaava suurus 250

mm

Tyleri sõelaava suuruse 250 puhul sõelaava suurus 0,063 mm

ADDENDUM – VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM

VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM

Liikmed lepivad kokku, et juhtudel kui alternatiivina kindlaksmääratud rahvusvahelistele standarditele on konkreetselt lubatud kasutada „samaväärseid siseriiklikke standardeid”, tagavad samaväärse siseriikliku standardiga ettenähtud tehnilised meetodid ja parameetrid kindlaksmääratud rahvusvahelise standardiga ettenähtud standardi nõuete järgimise.

---

II LISA

VIIA LISA

Artiklis 10d nimetatud tarkvara

1.   Ettevõtte ressursiplaneerimise tarkvara, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks tuuma- ja sõjatööstuses

| Selgitav märkus: | ettevõtte ressursiplaneerimise tarkvara on tarkvara, mida kasutatakse raamatupidamise, juhtimisarvestuse, personalijuhtimise, tootmise, tarneahela haldamise, projektijuhtimise, kliendisuhete haldamise, andmesideteenuste ja juurdepääsu kontrolli jaoks. |
| --- | --- |

Selgitav märkus:

ettevõtte ressursiplaneerimise tarkvara on tarkvara, mida kasutatakse raamatupidamise, juhtimisarvestuse, personalijuhtimise, tootmise, tarneahela haldamise, projektijuhtimise, kliendisuhete haldamise, andmesideteenuste ja juurdepääsu kontrolli jaoks.

VIIB LISA

Grafiit ning toormetall või pooltooted, millele on osutatud artiklis 15a

HS-koodid ja kirjeldus

1.   Töötlemata või pooltöödeldud grafiit

| 2504 | Looduslik grafiit |
| --- | --- |
| 3801 | Tehisgrafiit; kolloid- ja poolkolloidgrafiit; grafiidi või muu süsiniku baasil saadud pasta, briketid, plaadid jm pooltooted |

2504

Looduslik grafiit

3801

Tehisgrafiit; kolloid- ja poolkolloidgrafiit; grafiidi või muu süsiniku baasil saadud pasta, briketid, plaadid jm pooltooted

2.   Korrosioonikindel kõrgkvaliteetne teras (kroomisisaldus > 12 %) lehtede, plaatide, torude või kangidena

| ex 7208 | Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, kuumvaltsitud, plakeerimata, pindamata ja muul viisil katmata |
| --- | --- |
| ex 7209 | Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, külmvaltsitud, plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata |
| ex 7210 | Lehtvaltstooted rauast ja legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud |
| ex 7211 | Lehtvaltstooted rauast ja legeerimata terasest, laiusega alla 600 mm, plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata |
| ex 7212 | Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega alla 600 mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud |
| ex 7213 | Kuumvaltsitud varbmaterjal rauast või legeerimata terasest, korrapäratult kokku keritud |
| ex 7214 | Muu varbmaterjal rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud (k.a valtsimisjärgselt väänatud vardad), edasi töötlemata |
| ex 7215 | Muu varbmaterjal rauast või legeerimata terasest |
| ex 7219 | Lehtvaltstooted roostevabast terasest, laiusega vähemalt 600 mm |
| ex 7220 | Lehtvaltstooted roostevabast terasest, laiusega alla 600 mm |
| ex 7221 | Kuumvaltsitud varbmaterjal roostevabast terasest, korrapäratult kokku keritud |
| ex 7222 | Muu varbmaterjal roostevabast terasest; kujuprofiilid roostevabast terasest |
| ex 7225 | Lehtvaltstooted muust legeerterasest, laiusega vähemalt 600 mm |
| ex 7226 | Lehtvaltstooted muust legeerterasest, laiusega alla 600 mm |
| ex 7227 | Kuumvaltsitud varbmaterjal muust legeerterasest, korrapäratult kokku keritud |
| ex 7228 | Muust legeerterasest varbmaterjal; muust legeerterasest kujuprofiilid; legeeritud või legeerimata terasest puurtorud |
| ex 7304 | Igasugused õmbluseta torud ja õõnesprofiilid, rauast või terasest (v.a malmist) |
| ex 7305 | Muud raud- ja terastorud (näiteks keevitatud, needitud või muu õmblusega), ümmarguse ristlõikega, välisläbimõõduga üle 406,4 mm |
| ex 7306 | Muud raud- või terastorud ning õõnesprofiilid (näiteks lahtiste, keevitatud, needitud või muul viisil ühendatud õmblustega) |
| ex 7307 | Rauast või terasest toruliitmikud (näiteks muhvid, põlved) |

ex 7208

Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, kuumvaltsitud, plakeerimata, pindamata ja muul viisil katmata

ex 7209

Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, külmvaltsitud, plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata

ex 7210

Lehtvaltstooted rauast ja legeerimata terasest, laiusega vähemalt 600 mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud

ex 7211

Lehtvaltstooted rauast ja legeerimata terasest, laiusega alla 600 mm, plakeerimata, pindamata või muul viisil katmata

ex 7212

Lehtvaltstooted rauast või legeerimata terasest, laiusega alla 600 mm, plakeeritud, pinnatud või muul viisil kaetud

ex 7213

Kuumvaltsitud varbmaterjal rauast või legeerimata terasest, korrapäratult kokku keritud

ex 7214

Muu varbmaterjal rauast või legeerimata terasest, sepistatud, kuumvaltsitud, -tõmmatud või -pressitud (k.a valtsimisjärgselt väänatud vardad), edasi töötlemata

ex 7215

Muu varbmaterjal rauast või legeerimata terasest

ex 7219

Lehtvaltstooted roostevabast terasest, laiusega vähemalt 600 mm

ex 7220

Lehtvaltstooted roostevabast terasest, laiusega alla 600 mm

ex 7221

Kuumvaltsitud varbmaterjal roostevabast terasest, korrapäratult kokku keritud

ex 7222

Muu varbmaterjal roostevabast terasest; kujuprofiilid roostevabast terasest

ex 7225

Lehtvaltstooted muust legeerterasest, laiusega vähemalt 600 mm

ex 7226

Lehtvaltstooted muust legeerterasest, laiusega alla 600 mm

ex 7227

Kuumvaltsitud varbmaterjal muust legeerterasest, korrapäratult kokku keritud

ex 7228

Muust legeerterasest varbmaterjal; muust legeerterasest kujuprofiilid; legeeritud või legeerimata terasest puurtorud

ex 7304

Igasugused õmbluseta torud ja õõnesprofiilid, rauast või terasest (v.a malmist)

ex 7305

Muud raud- ja terastorud (näiteks keevitatud, needitud või muu õmblusega), ümmarguse ristlõikega, välisläbimõõduga üle 406,4 mm

ex 7306

Muud raud- või terastorud ning õõnesprofiilid (näiteks lahtiste, keevitatud, needitud või muul viisil ühendatud õmblustega)

ex 7307

Rauast või terasest toruliitmikud (näiteks muhvid, põlved)

3.   Alumiinium ja alumiiniumisulamid lehtede, plaatide, torude või kangidena

| ex 7604 | Alumiiniumist varbmaterjal ja profiilid |
| --- | --- |
| ex 7604 10 10 | – | legeerimata alumiiniumist |

ex 7604

Alumiiniumist varbmaterjal ja profiilid

ex 7604 10 10

–

legeerimata alumiiniumist

| – – | varbmaterjal |
| --- | --- |

– –

varbmaterjal

ex 7604 29 10

| – | alumiiniumisulamitest |
| --- | --- |

–

alumiiniumisulamitest

| – – | õõnesprofiilid |
| --- | --- |

– –

õõnesprofiilid

| – – – | varbmaterjal |
| --- | --- |

– – –

varbmaterjal

7606

Alumiiniumist plaadid, lehed ja ribad paksusega üle 0,2 mm

7607

Alumiiniumfoolium (trükiga kaetud või mitte, paberist, papist, plastist vms materjalidest aluskihiga või ilma), paksusega kuni 0,2 mm (aluskihti arvestamata)

7608

Alumiiniumtorud

7609

Alumiiniumist toruliitmikud (näiteks muhvid, põlved, äärikud)

4.   Titaan ja titaanisulamid lehtede, plaatide, torude või kangidena

| ex 8108 90 | Titaan ja tooted sellest, sh jäätmed ja jäägid |
| --- | --- |
| | – | muud |

ex 8108 90

Titaan ja tooted sellest, sh jäätmed ja jäägid

–

muud

5.   Nikkel ja niklisulamid lehtede, plaatide, torude või varbmaterjali kujul

| ex 7505 | Niklist varbmaterjal, profiilid ja traat |
| --- | --- |
| ex 7505 11 | Varbmaterjal |
| ex 7505 12 | |
| 7506 | Niklist plaadid, lehed, ribad ja foolium |
| ex 7507 | Niklist torud ja toruliitmikud (näiteks muhvid, põlved, äärikud) |
| 7507 11 | – | torud |

ex 7505

Niklist varbmaterjal, profiilid ja traat

ex 7505 11

Varbmaterjal

ex 7505 12

7506

Niklist plaadid, lehed, ribad ja foolium

ex 7507

Niklist torud ja toruliitmikud (näiteks muhvid, põlved, äärikud)

7507 11

–

torud

| – – | legeerimata niklist |
| --- | --- |

– –

legeerimata niklist

7507 12

| – | torud |
| --- | --- |

–

torud

| – – | niklisulamitest |
| --- | --- |

– –

niklisulamitest

7507 20

| – | toruliitmikud |
| --- | --- |

–

toruliitmikud

| Selgitav märkus: | punktides 2, 3, 4 ja 5 nimetatud metallisulamid on need, milles mainitud metalli sisaldus protsentuaalselt (massiprotsent) sulamis on suurem kui mis tahes teisel elemendil. |
| --- | --- |

Selgitav märkus:

punktides 2, 3, 4 ja 5 nimetatud metallisulamid on need, milles mainitud metalli sisaldus protsentuaalselt (massiprotsent) sulamis on suurem kui mis tahes teisel elemendil.

---

III LISA

„X LISA

Veebisaidid, mis sisaldavad teavet pädevate asutuste kohta, ning aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile

BELGIA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGAARIA

http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html

TŠEHHI VABARIIK

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

TAANI

http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/

SAKSAMAA

http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html

EESTI

http://www.vm.ee/est/kat_622/

IIRIMAA

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

KREEKA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

HISPAANIA

http://www.exteriores.gob.es/Portal/es/PoliticaExteriorCooperacion/GlobalizacionOportunidadesRiesgos/Documents/ORGANISMOS%20COMPETENTES%20SANCIONES%20INTERNACIONALES.pdf

PRANTSUSMAA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

HORVAATIA

http://www.mvep.hr/sankcije

ITAALIA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm

KÜPROS

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LÄTI

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LEEDU

http://www.urm.lt/sanctions

LUKSEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

UNGARI

http://2010-2014.kormany.hu/download/b/3b/70000/ENSZBT-ET-szankcios-tajekoztato.pdf

MALTA

https://www.gov.mt/en/Government/Government%20of%20Malta/Ministries%20and%20Entities/Officially%20Appointed%20Bodies/Pages/Boards/Sanctions-Monitoring-Board-.aspx

MADALMAAD

http://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-sancties

AUSTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POOLA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGAL

http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-dos-negocios-estrangeiros/quero-saber-mais/sobre-o-ministerio/medidas-restritivas/medidas-restritivas.aspx

RUMEENIA

http://www.mae.ro/node/1548

SLOVEENIA

http://www.mzz.gov.si/si/omejevalni_ukrepi

SLOVAKKIA

http://www.mzv.sk/sk/europske_zalezitosti/europske_politiky-sankcie_eu

SOOME

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

ROOTSI

http://www.ud.se/sanktioner

ÜHENDKUNINGRIIK

https://www.gov.uk/sanctions-embargoes-and-restrictions

Aadress teadete saatmiseks Euroopa Komisjonile:

| European Commission |
| --- |
| Välispoliitika vahendite talitus (FPI) |
| EEAS 02/309 |
| B-1049 Brussels |
| Belgium |
| E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu”. |

European Commission

Välispoliitika vahendite talitus (FPI)

EEAS 02/309

B-1049 Brussels

Belgium

E-post: relex-sanctions@ec.europa.eu”.

---

IV LISA

XIII LISA

Artikli 23a lõikes 1 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loetelu

| A. | Füüsilised isikud |
| --- | --- |

A.

Füüsilised isikud

| B. | Üksused ja asutused |
| --- | --- |

B.

Üksused ja asutused

XIV LISA

Artikli 23a lõikes 2 osutatud isikute, üksuste ja asutuste loetelu

| A. | Füüsilised isikud |
| --- | --- |

A.

Füüsilised isikud

| B. | Üksused ja asutused |
| --- | --- |

B.

Üksused ja asutused

---

| 18.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/161 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/161

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1862,

18. oktoober 2015,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. märtsi 2012. aasta määrust (EL) nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 961/2010 (1), eriti selle artiklit 46,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 23. märtsil 2012 vastu määruse (EL) nr 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 23. märtsil 2012 vastu määruse (EL) nr 267/2012.

| (2) | 14. juulil 2015 jõudsid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokkuleppele pikaajalises laiaulatuslikus lahenduses Iraani tuumaküsimusele. Ühise laiaulatusliku tegevuskava täielik rakendamine tagab, et Iraani tuumaprogramm on täielikult rahumeelne, ning annab võimaluse tühistada kõik tuumavaldkonna sanktsioonid. |
| --- | --- |

(2)

14. juulil 2015 jõudsid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokkuleppele pikaajalises laiaulatuslikus lahenduses Iraani tuumaküsimusele. Ühise laiaulatusliku tegevuskava täielik rakendamine tagab, et Iraani tuumaprogramm on täielikult rahumeelne, ning annab võimaluse tühistada kõik tuumavaldkonna sanktsioonid.

| (3) | Nõukogu on ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaselt otsustanud peatada piiravate meetmete kohaldamise otsuse 2010/413/ÜVJP V ja VI lisas loetletud isikute ja üksuste suhtes samal ajal, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur teeb kindlaks, et Iraan rakendab kokkulepitud tuumaenergiaalaseid meetmeid. Kõnealused isikud ja üksused tuleks välja jätta määruse (EL) nr 267/2012 VIII ja IX lisas sätestatud isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, ning teha seda samal ajal, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur teeb kindlaks, et Iraan rakendab kokkulepitud tuumaenergiaalaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu on ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaselt otsustanud peatada piiravate meetmete kohaldamise otsuse 2010/413/ÜVJP V ja VI lisas loetletud isikute ja üksuste suhtes samal ajal, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur teeb kindlaks, et Iraan rakendab kokkulepitud tuumaenergiaalaseid meetmeid. Kõnealused isikud ja üksused tuleks välja jätta määruse (EL) nr 267/2012 VIII ja IX lisas sätestatud isikute ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, ning teha seda samal ajal, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur teeb kindlaks, et Iraan rakendab kokkulepitud tuumaenergiaalaseid meetmeid.

| (4) | Määrust (EL) nr 267/2012 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EL) nr 267/2012 tuleks vastavalt muuta,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 267/2012 VIII ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates kuupäevast, millele on osutatud nõukogu otsuse (ÜVJP) 2015/1863 (2) artikli 2 teises lõigus. Kohaldamise kuupäev avaldatakse samal päeval Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikide liikmesriikides.

Brüssel, 18. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  ELT L 88, 24.3.2012, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 18. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1863, millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 174).

2

Euroopa Liidu Teataja

---

LISA

| I. | Määruse (EL) nr 267/2012 VIII lisas esitatud loetelust jäetakse välja allpool loetletud isikud ja üksused ning nendega seotud kanded.






  1. | AGHA-JANI, Dawood |
| --- | --- | --- |
| 2. | ALAI, Amir Moayyed |
| 3. | ASGARPOUR, Behman |
| 4. | ASHIANI, Mohammad Fedai |
| 5. | ASHTIANI, Abbas Rezaee |
| 6. | ATOMIC ENERGY ORGANISATION OF IRAN (AEOI) |
| 7. | BAKHTIAR, Haleh |
| 8. | BEHZAD, Morteza |
| 9. | ESFAHAN NUCLEAR FUEL RESEARCH AND PRODUCTION CENTRE (NFRPC) AND ESFAHAN NUCLEAR TECHNOLOGY CENTRE (ENTC) |
| 10. | FIRST EAST EXPORT BANK, P.L.C.: |
| 11. | HOSSEINI, Seyyed Hussein |
| 12. | IRANO HIND SHIPPING COMPANY |
| 13. | IRISL BENELUX NV |
| 14. | JABBER IBN HAYAN |
| 15. | KARAJ NUCLEAR RESEARCH CENTRE |
| 16. | KAVOSHYAR COMPANY |
| 17. | LEILABADI, Ali Hajinia |
| 18. | MESBAH ENERGY COMPANY |
| 19. | MODERN INDUSTRIES TECHNIQUE COMPANY |
| 20. | MOHAJERANI, Hamid-Reza |
| 21. | MOHAMMADI, Jafar |
| 22. | MONAJEMI, Ehsan |
| 23. | NOBARI, Houshang |
| 24. | NOVIN ENERGY COMPANY |
| 25. | NUCLEAR RESEARCH CENTER FOR AGRICULTURE AND MEDICINE |
| 26. | PARS TRASH COMPANY |
| 27. | PISHGAM (PIONEER) ENERGY INDUSTRIES |
| 28. | QANNADI, Mohammad |
| 29. | RAHIMI, Amir |
| 30. | RAHIQI, Javad |
| 31. | RASHIDI, Abbas |
| 32. | SABET, M. Javad Karimi |
| 33. | SAFDARI, Seyed Jaber |
| 34. | SOLEYMANI, Ghasem |
| 35. | SOUTH SHIPPING LINE IRAN (SSL) |
| 36. | TAMAS COMPANY |

I.

Määruse (EL) nr 267/2012 VIII lisas esitatud loetelust jäetakse välja allpool loetletud isikud ja üksused ning nendega seotud kanded.

1.

AGHA-JANI, Dawood

2.

ALAI, Amir Moayyed

3.

ASGARPOUR, Behman

4.

ASHIANI, Mohammad Fedai

5.

ASHTIANI, Abbas Rezaee

6.

ATOMIC ENERGY ORGANISATION OF IRAN (AEOI)

7.

BAKHTIAR, Haleh

8.

BEHZAD, Morteza

9.

ESFAHAN NUCLEAR FUEL RESEARCH AND PRODUCTION CENTRE (NFRPC) AND ESFAHAN NUCLEAR TECHNOLOGY CENTRE (ENTC)

10.

FIRST EAST EXPORT BANK, P.L.C.:

11.

HOSSEINI, Seyyed Hussein

12.

IRANO HIND SHIPPING COMPANY

13.

IRISL BENELUX NV

14.

JABBER IBN HAYAN

15.

KARAJ NUCLEAR RESEARCH CENTRE

16.

KAVOSHYAR COMPANY

17.

LEILABADI, Ali Hajinia

18.

MESBAH ENERGY COMPANY

19.

MODERN INDUSTRIES TECHNIQUE COMPANY

20.

MOHAJERANI, Hamid-Reza

21.

MOHAMMADI, Jafar

22.

MONAJEMI, Ehsan

23.

NOBARI, Houshang

24.

NOVIN ENERGY COMPANY

25.

NUCLEAR RESEARCH CENTER FOR AGRICULTURE AND MEDICINE

26.

PARS TRASH COMPANY

27.

PISHGAM (PIONEER) ENERGY INDUSTRIES

28.

QANNADI, Mohammad

29.

RAHIMI, Amir

30.

RAHIQI, Javad

31.

RASHIDI, Abbas

32.

SABET, M. Javad Karimi

33.

SAFDARI, Seyed Jaber

34.

SOLEYMANI, Ghasem

35.

SOUTH SHIPPING LINE IRAN (SSL)

36.

TAMAS COMPANY

| II. | Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetelust jäetakse välja allpool loetletud isikud ja üksused ning nendega seotud kanded.






  1. | ACENA SHIPPING COMPANY LIMITED |
| --- | --- | --- |
| 2. | ADVANCE NOVEL |
| 3. | AGHAJARI OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
| 4. | AGHAZADEH, Reza |
| 5. | AHMADIAN, Mohammad |
| 6. | AKHAVAN-FARD, Massoud |
| 7. | ALPHA EFFORT LTD |
| 8. | ALPHA KARA NAVIGATION LIMITED |
| 9. | ALPHA NARI NAVIGATION LIMITED |
| 10. | ARIAN BANK |
| 11. | ARVANDAN OIL & GAS COMPANY |
| 12. | ASHTEAD SHIPPING COMPANY LTD |
| 13. | ASPASIS MARINE CORPORATION |
| 14. | ASSA CORPORATION |
| 15. | ASSA CORPORATION LTD |
| 16. | ATLANTIC INTERMODAL |
| 17. | AVRASYA CONTAINER SHIPPING LINES |
| 18. | AZARAB INDUSTRIES |
| 19. | AZORES SHIPPING COMPANY teise nimega AZORES SHIPPING FZE LLC |
| 20. | BANCO INTERNACIONAL DE DESARROLLO CA |
| 21. | BANK KARGOSHAE |
| 22. | BANK MELLAT |
| 23. | BANK MELLI IRAN INVESTMENT COMPANY |
| 24. | BANK MELLI IRAN ZAO |
| 25. | BANK MELLI PRINTING AND PUBLISHING COMPANY |
| 26. | BANK MELLI |
| 27. | BANK OF INDUSTRY AND MINE |
| 28. | BANK REFAH KARGARAN |
| 29. | BANK TEJARAT |
| 30. | BEST PRECISE LTD |
| 31. | BETA KARA NAVIGATION LTD |
| 32. | BIIS MARITIME LIMITED |
| 33. | BIS MARITIME LIMITED |
| 34. | BONAB RESEARCH CENTER |
| 35. | BRAIT HOLDING SA |
| 36. | BRIGHT JYOTI SHIPPING |
| 37. | BRIGHT SHIP FZC |
| 38. | BUSHEHR SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 39. | BYFLEET SHIPPING COMPANY LTD |
| 40. | CEMENT INVESTMENT AND DEVELOPMENT COMPANY |
| 41. | CENTRAL BANK OF IRAN |
| 42. | CHAPLET SHIPPING LIMITED |
| 43. | COBHAM SHIPPING COMPANY LTD |
| 44. | CONCEPT GIANT LTD |
| 45. | COOPERATIVE DEVELOPMENT BANK |
| 46. | CRYSTAL SHIPPING FZE |
| 47. | DAJMAR, Mohammad Hossein |
| 48. | DAMALIS MARINE CORPORATION |
| 49. | DARYA CAPITAL ADMINISTRATION GMBH |
| 50. | DARYA DELALAN SEFID KHAZAR SHIPPING COMPANY |
| 51. | DELTA KARA NAVIGATION LTD |
| 52. | DELTA NARI NAVIGATION LTD |
| 53. | DIAMOND SHIPPING SERVICES |
| 54. | DORKING SHIPPING COMPANY LTD |
| 55. | EAST OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
| 56. | EDBI EXCHANGE COMPANY |
| 57. | EDBI STOCK BROKERAGE COMPANY |
| 58. | EFFINGHAM SHIPPING COMPANY LTD |
| 59. | EIGHTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 60. | EIGHTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 61. | ELBRUS LTD |
| 62. | ELCHO HOLDING LTD |
| 63. | ELEGANT TARGET DEVELOPMENT LIMITED |
| 64. | ELEVENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 65. | ELEVENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 66. | EMKA COMPANY |
| 67. | EPSILON NARI NAVIGATION LTD |
| 68. | E-SAIL teise nimega E-SAIL SHIPPING COMPANY |
| 69. | ETA NARI NAVIGATION LTD |
| 70. | ETERNAL EXPERT LTD |
| 71. | EUROPÄISCH-IRANISCHE HANDELSBANK |
| 72. | EXPORT DEVELOPMENT BANK OF IRAN |
| 73. | FAIRWAY SHIPPING |
| 74. | FAQIHIAN, Dr Hoseyn |
| 75. | FARNHAM SHIPPING COMPANY LTD |
| 76. | FASIRUS MARINE CORPORATION |
| 77. | FATSA |
| 78. | FIFTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 79. | FIFTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 80. | FIFTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 81. | FIFTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 82. | FIRST ISLAMIC INVESTMENT BANK |
| 83. | FIRST OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 84. | FIRST OCEAN GMBH & CO. KG |
| 85. | FIRST PERSIAN EQUITY FUND |
| 86. | FOURTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 87. | FOURTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 88. | FOURTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 89. | FOURTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 90. | FUTURE BANK BSC |
| 91. | GACHSARAN OIL & GAS COMPANY |
| 92. | GALLIOT MARITIME INCORPORATION |
| 93. | GAMMA KARA NAVIGATION LTD |
| 94. | GIANT KING LIMITED |
| 95. | GOLDEN CHARTER DEVELOPMENT LTD |
| 96. | GOLDEN SUMMIT INVESTMENTS LTD |
| 97. | GOLDEN WAGON DEVELOPMENT LTD |
| 98. | GOLPARVAR, Gholam Hossein |
| 99. | GOMSHALL SHIPPING COMPANY LTD |
| 100. | GOOD LUCK SHIPPING COMPANY LLC |
| 101. | GRAND TRINITY LTD |
| 102. | GREAT EQUITY INVESTMENTS LTD |
| 103. | GREAT METHOD LTD |
| 104. | GREAT PROSPECT INTERNATIONAL LTD |
| 105. | HAFIZ DARYA SHIPPING LINES |
| 106. | HARVEST SUPREME LTD |
| 107. | HARZARU SHIPPING |
| 108. | HELIOTROPE SHIPPING LIMITED |
| 109. | HELIX SHIPPING LIMITED |
| 110. | HK INTERTRADE COMPANY LTD |
| 111. | HONG TU LOGISTICS PRIVATE LIMITED |
| 112. | HORSHAM SHIPPING COMPANY LTD |
| 113. | IFOLD SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 114. | INDUS MARITIME INCORPORATION |
| 115. | INDUSTRIAL DEVELOPMENT & RENOVATION ORGANIZATION |
| 116. | INSIGHT WORLD LTD |
| 117. | INTERNATIONAL SAFE OIL |
| 118. | IOTA NARI NAVIGATION LIMITED |
| 119. | IRAN FUEL CONSERVATION ORGANIZATION |
| 120. | IRAN INSURANCE COMPANY |
| 121. | IRANIAN OFFSHORE ENGINEERING & CONSTRUCTION CO |
| 122. | IRANIAN OIL COMPANY LIMITED |
| 123. | IRANIAN OIL PIPELINES AND TELECOMMUNICATIONS COMPANY (IOPTC) |
| 124. | IRANIAN OIL TERMINALS COMPANY |
| 125. | IRANO MISR SHIPPING COMPANY |
| 126. | IRINVESTSHIP LTD |
| 127. | IRISL (MALTA) LTD |
| 128. | IRISL EUROPE GMBH |
| 129. | IRISL MARINE SERVICES AND ENGINEERING COMPANY |
| 130. | IRISL MARITIME TRAINING INSTITUTE |
| 131. | IRITAL SHIPPING SRL |
| 132. | ISI MARITIME LIMITED |
| 133. | ISIM AMIN LIMITED |
| 134. | ISIM ATR LIMITED |
| 135. | ISIM OLIVE LIMITED |
| 136. | ISIM SAT LIMITED |
| 137. | ISIM SEA CHARIOT LTD |
| 138. | ISIM SEA CRESCENT LTD |
| 139. | ISIM SININ LIMITED |
| 140. | ISIM TAJ MAHAL LTD |
| 141. | ISIM TOUR COMPANY LIMITED |
| 142. | ISLAMIC REPUBLIC OF IRAN SHIPPING LINES |
| 143. | JACKMAN SHIPPING COMPANY |
| 144. | KALA NAFT |
| 145. | KALAN KISH SHIPPING COMPANY LTD |
| 146. | KAPPA NARI NAVIGATION LTD |
| 147. | KARA SHIPPING AND CHARTERING GMBH |
| 148. | KAROON OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
| 149. | KAVERI MARITIME INCORPORATION |
| 150. | KAVERI SHIPPING LLC |
| 151. | KEY CHARTER DEVELOPMENT LTD |
| 152. | KHALILIPOUR, Said Esmail |
| 153. | KHANCHI, Ali Reza |
| 154. | KHAZAR EXPL & PROD CO |
| 155. | KHAZAR SHIPPING LINES |
| 156. | KHEIBAR COMPANY |
| 157. | KING PROSPER INVESTMENTS LTD |
| 158. | KINGDOM NEW LTD |
| 159. | KINGSWOOD SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 160. | KISH SHIPPING LINE MANNING COMPANY |
| 161. | LAMBDA NARI NAVIGATION LIMITED |
| 162. | LANCING SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 163. | LOGISTIC SMART LTD |
| 164. | LOWESWATER LTD |
| 165. | MACHINE SAZI ARAK |
| 166. | MAGNA CARTA LIMITED |
| 167. | MALSHIP SHIPPING AGENCY |
| 168. | MARBLE SHIPPING LIMITED |
| 169. | MAROUN OIL & GAS COMPANY |
| 170. | MASJED-SOLEYMAN OIL & GAS COMPANY |
| 171. | MASTER SUPREME INTERNATIONAL LTD |
| 172. | MAZANDARAN CEMENT COMPANY |
| 173. | MEHR CAYMAN LTD |
| 174. | MELLAT BANK SB CJSC |
| 175. | MELLI AGROCHEMICAL COMPANY PJS |
| 176. | MELLI BANK PLC |
| 177. | MELLI INVESTMENT HOLDING INTERNATIONAL |
| 178. | MELODIOUS MARITIME INCORPORATION |
| 179. | METRO SUPREME INTERNATIONAL LTD |
| 180. | MIDHURST SHIPPING COMPANY LIMITED (MALTA) |
| 181. | MILL DENE LTD |
| 182. | MINISTRY OF ENERGY |
| 183. | MINISTRY OF PETROLEUM |
| 184. | MODALITY LTD |
| 185. | MODERN ELEGANT DEVELOPMENT LTD |
| 186. | MOUNT EVEREST MARITIME INCORPORATION |
| 187. | NAFTIRAN INTERTRADE COMPANY |
| 188. | NAFTIRAN INTERTRADE COMPANY SRL |
| 189. | NAMJOO, Majid |
| 190. | NARI SHIPPING AND CHARTERING GMBH & CO. KG |
| 191. | NARMADA SHIPPING |
| 192. | NATIONAL IRANIAN DRILLING COMPANY |
| 193. | NATIONAL IRANIAN GAS COMPANY |
| 194. | NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY |
| 195. | NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY NEDERLAND (teise nimega: NIOC NETHERLANDS REPRESENTATION OFFICE) |
| 196. | NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY PTE LTD |
| 197. | NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY, INTERNATIONAL AFFAIRS LIMITED |
| 198. | NATIONAL IRANIAN OIL ENGINEERING AND CONSTRUCTION COMPANY (NIOEC) |
| 199. | NATIONAL IRANIAN OIL PRODUCTS DISTRIBUTION COMPANY (NIOPDC) |
| 200. | NATIONAL IRANIAN OIL REFINING AND DISTRIBUTION COMPANY |
| 201. | NATIONAL IRANIAN TANKER COMPANY |
| 202. | NEUMAN LTD |
| 203. | NEW DESIRE LTD |
| 204. | NEW SYNERGY |
| 205. | NEWHAVEN SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 206. | NINTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 207. | NINTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 208. | NOOR AFZA GOSTAR |
| 209. | NORTH DRILLING COMPANY |
| 210. | NUCLEAR FUEL PRODUCTION AND PROCUREMENT COMPANY |
| 211. | OCEAN CAPITAL ADMINISTRATION GMBH |
| 212. | OCEAN EXPRESS AGENCIES PRIVATE LIMITED |
| 213. | ONERBANK ZAO |
| 214. | OXTED SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 215. | PACIFIC SHIPPING |
| 216. | PARS SPECIAL ECONOMIC ENERGY ZONE |
| 217. | PARTNER CENTURY LTD |
| 218. | PEARL ENERGY COMPANY LTD |
| 219. | PEARL ENERGY SERVICES, SA |
| 220. | PERSIA INTERNATIONAL BANK PLC |
| 221. | PETRO SUISSE |
| 222. | PETROIRAN DEVELOPMENT COMPANY LTD |
| 223. | PETROLEUM ENGINEERING & DEVELOPMENT COMPANY |
| 224. | PETROPARS INTERNATIONAL FZE |
| 225. | PETROPARS IRAN COMPANY |
| 226. | PETROPARS LTD |
| 227. | PETROPARS OILFIELD SERVICES COMPANY |
| 228. | PETROPARS UK LIMITED |
| 229. | PETWORTH SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 230. | POST BANK OF IRAN |
| 231. | POWER PLANTS' EQUIPMENT MANUFACTURING COMPANY (SAAKHTE TAJHIZATE NIROOGAHI) |
| 232. | PROSPER METRO INVESTMENTS LTD |
| 233. | RASTKHAH, Engineer Naser |
| 234. | REIGATE SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 235. | RESEARCH INSTITUTE OF NUCLEAR SCIENCE & TECHNOLOGY |
| 236. | REZVANIANZADEH, Mohammad Reza |
| 237. | RISHI MARITIME INCORPORATION |
| 238. | SACKVILLE HOLDINGS LTD |
| 239. | SAFIRAN PAYAM DARYA SHIPPING COMPANY |
| 240. | SALEHI, Ali Akbar |
| 241. | SANFORD GROUP |
| 242. | SANTEXLINES |
| 243. | SECOND OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 244. | SECOND OCEAN GMBH & CO. KG |
| 245. | SEIBOW LOGISTICS LIMITED |
| 246. | SEVENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 247. | SEVENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 248. | SHALLON LTD |
| 249. | SHEMAL CEMENT COMPANY |
| 250. | SHINE STAR LIMITED |
| 251. | SHIPPING COMPUTER SERVICES COMPANY |
| 252. | SILVER UNIVERSE INTERNATIONAL LTD |
| 253. | SINA BANK |
| 254. | SINO ACCESS HOLDINGS |
| 255. | SINOSE MARITIME |
| 256. | SISCO SHIPPING COMPANY LTD |
| 257. | SIXTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 258. | SIXTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 259. | SIXTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 260. | SIXTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 261. | SMART DAY HOLDINGS LTD |
| 262. | SOLTANI, Behzad |
| 263. | SORINET COMMERCIAL TRUST (SCT) |
| 264. | SOROUSH SARAMIN ASATIR |
| 265. | SOUTH WAY SHIPPING AGENCY CO. LTD |
| 266. | SOUTH ZAGROS OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
| 267. | SPARKLE BRILLIANT DEVELOPMENT LIMITED |
| 268. | SPRINGTHORPE LIMITED |
| 269. | STATIRA MARITIME INCORPORATION |
| 270. | SUREH (NUCLEAR REACTORS FUEL COMPANY) |
| 271. | SYSTEM WISE LTD |
| 272. | TAMALARIS CONSOLIDATED LTD |
| 273. | TENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 274. | TENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 275. | TEU FEEDER LIMITED |
| 276. | THETA NARI NAVIGATION |
| 277. | THIRD OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 278. | THIRD OCEAN GMBH & CO. KG |
| 279. | THIRTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 280. | THIRTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 281. | TOP GLACIER COMPANY LIMITED |
| 282. | TOP PRESTIGE TRADING LIMITED |
| 283. | TRADE CAPITAL BANK |
| 284. | TRADE TREASURE |
| 285. | TRUE HONOUR HOLDINGS LTD |
| 286. | TULIP SHIPPING INC |
| 287. | TWELFTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 288. | TWELFTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 289. | UNIVERSAL TRANSPORTATION LIMITATION UTL |
| 290. | VALFAJR 8TH SHIPPING LINE |
| 291. | WEST OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
| 292. | WESTERN SURGE SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 293. | WISE LING SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 294. | ZANJANI, Babak |
| 295. | ZETA NERI NAVIGATION |

II.

Määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas esitatud loetelust jäetakse välja allpool loetletud isikud ja üksused ning nendega seotud kanded.

1.

ACENA SHIPPING COMPANY LIMITED

2.

ADVANCE NOVEL

3.

AGHAJARI OIL & GAS PRODUCTION COMPANY

4.

AGHAZADEH, Reza

5.

AHMADIAN, Mohammad

6.

AKHAVAN-FARD, Massoud

7.

ALPHA EFFORT LTD

8.

ALPHA KARA NAVIGATION LIMITED

9.

ALPHA NARI NAVIGATION LIMITED

10.

ARIAN BANK

11.

ARVANDAN OIL & GAS COMPANY

12.

ASHTEAD SHIPPING COMPANY LTD

13.

ASPASIS MARINE CORPORATION

14.

ASSA CORPORATION

15.

ASSA CORPORATION LTD

16.

ATLANTIC INTERMODAL

17.

AVRASYA CONTAINER SHIPPING LINES

18.

AZARAB INDUSTRIES

19.

AZORES SHIPPING COMPANY teise nimega AZORES SHIPPING FZE LLC

20.

BANCO INTERNACIONAL DE DESARROLLO CA

21.

BANK KARGOSHAE

22.

BANK MELLAT

23.

BANK MELLI IRAN INVESTMENT COMPANY

24.

BANK MELLI IRAN ZAO

25.

BANK MELLI PRINTING AND PUBLISHING COMPANY

26.

BANK MELLI

27.

BANK OF INDUSTRY AND MINE

28.

BANK REFAH KARGARAN

29.

BANK TEJARAT

30.

BEST PRECISE LTD

31.

BETA KARA NAVIGATION LTD

32.

BIIS MARITIME LIMITED

33.

BIS MARITIME LIMITED

34.

BONAB RESEARCH CENTER

35.

BRAIT HOLDING SA

36.

BRIGHT JYOTI SHIPPING

37.

BRIGHT SHIP FZC

38.

BUSHEHR SHIPPING COMPANY LIMITED

39.

BYFLEET SHIPPING COMPANY LTD

40.

CEMENT INVESTMENT AND DEVELOPMENT COMPANY

41.

CENTRAL BANK OF IRAN

42.

CHAPLET SHIPPING LIMITED

43.

COBHAM SHIPPING COMPANY LTD

44.

CONCEPT GIANT LTD

45.

COOPERATIVE DEVELOPMENT BANK

46.

CRYSTAL SHIPPING FZE

47.

DAJMAR, Mohammad Hossein

48.

DAMALIS MARINE CORPORATION

49.

DARYA CAPITAL ADMINISTRATION GMBH

50.

DARYA DELALAN SEFID KHAZAR SHIPPING COMPANY

51.

DELTA KARA NAVIGATION LTD

52.

DELTA NARI NAVIGATION LTD

53.

DIAMOND SHIPPING SERVICES

54.

DORKING SHIPPING COMPANY LTD

55.

EAST OIL & GAS PRODUCTION COMPANY

56.

EDBI EXCHANGE COMPANY

57.

EDBI STOCK BROKERAGE COMPANY

58.

EFFINGHAM SHIPPING COMPANY LTD

59.

EIGHTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

60.

EIGHTH OCEAN GMBH & CO. KG

61.

ELBRUS LTD

62.

ELCHO HOLDING LTD

63.

ELEGANT TARGET DEVELOPMENT LIMITED

64.

ELEVENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

65.

ELEVENTH OCEAN GMBH & CO. KG

66.

EMKA COMPANY

67.

EPSILON NARI NAVIGATION LTD

68.

E-SAIL teise nimega E-SAIL SHIPPING COMPANY

69.

ETA NARI NAVIGATION LTD

70.

ETERNAL EXPERT LTD

71.

EUROPÄISCH-IRANISCHE HANDELSBANK

72.

EXPORT DEVELOPMENT BANK OF IRAN

73.

FAIRWAY SHIPPING

74.

FAQIHIAN, Dr Hoseyn

75.

FARNHAM SHIPPING COMPANY LTD

76.

FASIRUS MARINE CORPORATION

77.

FATSA

78.

FIFTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

79.

FIFTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG

80.

FIFTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

81.

FIFTH OCEAN GMBH & CO. KG

82.

FIRST ISLAMIC INVESTMENT BANK

83.

FIRST OCEAN ADMINISTRATION GMBH

84.

FIRST OCEAN GMBH & CO. KG

85.

FIRST PERSIAN EQUITY FUND

86.

FOURTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

87.

FOURTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG

88.

FOURTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

89.

FOURTH OCEAN GMBH & CO. KG

90.

FUTURE BANK BSC

91.

GACHSARAN OIL & GAS COMPANY

92.

GALLIOT MARITIME INCORPORATION

93.

GAMMA KARA NAVIGATION LTD

94.

GIANT KING LIMITED

95.

GOLDEN CHARTER DEVELOPMENT LTD

96.

GOLDEN SUMMIT INVESTMENTS LTD

97.

GOLDEN WAGON DEVELOPMENT LTD

98.

GOLPARVAR, Gholam Hossein

99.

GOMSHALL SHIPPING COMPANY LTD

100.

GOOD LUCK SHIPPING COMPANY LLC

101.

GRAND TRINITY LTD

102.

GREAT EQUITY INVESTMENTS LTD

103.

GREAT METHOD LTD

104.

GREAT PROSPECT INTERNATIONAL LTD

105.

HAFIZ DARYA SHIPPING LINES

106.

HARVEST SUPREME LTD

107.

HARZARU SHIPPING

108.

HELIOTROPE SHIPPING LIMITED

109.

HELIX SHIPPING LIMITED

110.

HK INTERTRADE COMPANY LTD

111.

HONG TU LOGISTICS PRIVATE LIMITED

112.

HORSHAM SHIPPING COMPANY LTD

113.

IFOLD SHIPPING COMPANY LIMITED

114.

INDUS MARITIME INCORPORATION

115.

INDUSTRIAL DEVELOPMENT & RENOVATION ORGANIZATION

116.

INSIGHT WORLD LTD

117.

INTERNATIONAL SAFE OIL

118.

IOTA NARI NAVIGATION LIMITED

119.

IRAN FUEL CONSERVATION ORGANIZATION

120.

IRAN INSURANCE COMPANY

121.

IRANIAN OFFSHORE ENGINEERING & CONSTRUCTION CO

122.

IRANIAN OIL COMPANY LIMITED

123.

IRANIAN OIL PIPELINES AND TELECOMMUNICATIONS COMPANY (IOPTC)

124.

IRANIAN OIL TERMINALS COMPANY

125.

IRANO MISR SHIPPING COMPANY

126.

IRINVESTSHIP LTD

127.

IRISL (MALTA) LTD

128.

IRISL EUROPE GMBH

129.

IRISL MARINE SERVICES AND ENGINEERING COMPANY

130.

IRISL MARITIME TRAINING INSTITUTE

131.

IRITAL SHIPPING SRL

132.

ISI MARITIME LIMITED

133.

ISIM AMIN LIMITED

134.

ISIM ATR LIMITED

135.

ISIM OLIVE LIMITED

136.

ISIM SAT LIMITED

137.

ISIM SEA CHARIOT LTD

138.

ISIM SEA CRESCENT LTD

139.

ISIM SININ LIMITED

140.

ISIM TAJ MAHAL LTD

141.

ISIM TOUR COMPANY LIMITED

142.

ISLAMIC REPUBLIC OF IRAN SHIPPING LINES

143.

JACKMAN SHIPPING COMPANY

144.

KALA NAFT

145.

KALAN KISH SHIPPING COMPANY LTD

146.

KAPPA NARI NAVIGATION LTD

147.

KARA SHIPPING AND CHARTERING GMBH

148.

KAROON OIL & GAS PRODUCTION COMPANY

149.

KAVERI MARITIME INCORPORATION

150.

KAVERI SHIPPING LLC

151.

KEY CHARTER DEVELOPMENT LTD

152.

KHALILIPOUR, Said Esmail

153.

KHANCHI, Ali Reza

154.

KHAZAR EXPL & PROD CO

155.

KHAZAR SHIPPING LINES

156.

KHEIBAR COMPANY

157.

KING PROSPER INVESTMENTS LTD

158.

KINGDOM NEW LTD

159.

KINGSWOOD SHIPPING COMPANY LIMITED

160.

KISH SHIPPING LINE MANNING COMPANY

161.

LAMBDA NARI NAVIGATION LIMITED

162.

LANCING SHIPPING COMPANY LIMITED

163.

LOGISTIC SMART LTD

164.

LOWESWATER LTD

165.

MACHINE SAZI ARAK

166.

MAGNA CARTA LIMITED

167.

MALSHIP SHIPPING AGENCY

168.

MARBLE SHIPPING LIMITED

169.

MAROUN OIL & GAS COMPANY

170.

MASJED-SOLEYMAN OIL & GAS COMPANY

171.

MASTER SUPREME INTERNATIONAL LTD

172.

MAZANDARAN CEMENT COMPANY

173.

MEHR CAYMAN LTD

174.

MELLAT BANK SB CJSC

175.

MELLI AGROCHEMICAL COMPANY PJS

176.

MELLI BANK PLC

177.

MELLI INVESTMENT HOLDING INTERNATIONAL

178.

MELODIOUS MARITIME INCORPORATION

179.

METRO SUPREME INTERNATIONAL LTD

180.

MIDHURST SHIPPING COMPANY LIMITED (MALTA)

181.

MILL DENE LTD

182.

MINISTRY OF ENERGY

183.

MINISTRY OF PETROLEUM

184.

MODALITY LTD

185.

MODERN ELEGANT DEVELOPMENT LTD

186.

MOUNT EVEREST MARITIME INCORPORATION

187.

NAFTIRAN INTERTRADE COMPANY

188.

NAFTIRAN INTERTRADE COMPANY SRL

189.

NAMJOO, Majid

190.

NARI SHIPPING AND CHARTERING GMBH & CO. KG

191.

NARMADA SHIPPING

192.

NATIONAL IRANIAN DRILLING COMPANY

193.

NATIONAL IRANIAN GAS COMPANY

194.

NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY

195.

NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY NEDERLAND (teise nimega: NIOC NETHERLANDS REPRESENTATION OFFICE)

196.

NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY PTE LTD

197.

NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY, INTERNATIONAL AFFAIRS LIMITED

198.

NATIONAL IRANIAN OIL ENGINEERING AND CONSTRUCTION COMPANY (NIOEC)

199.

NATIONAL IRANIAN OIL PRODUCTS DISTRIBUTION COMPANY (NIOPDC)

200.

NATIONAL IRANIAN OIL REFINING AND DISTRIBUTION COMPANY

201.

NATIONAL IRANIAN TANKER COMPANY

202.

NEUMAN LTD

203.

NEW DESIRE LTD

204.

NEW SYNERGY

205.

NEWHAVEN SHIPPING COMPANY LIMITED

206.

NINTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

207.

NINTH OCEAN GMBH & CO. KG

208.

NOOR AFZA GOSTAR

209.

NORTH DRILLING COMPANY

210.

NUCLEAR FUEL PRODUCTION AND PROCUREMENT COMPANY

211.

OCEAN CAPITAL ADMINISTRATION GMBH

212.

OCEAN EXPRESS AGENCIES PRIVATE LIMITED

213.

ONERBANK ZAO

214.

OXTED SHIPPING COMPANY LIMITED

215.

PACIFIC SHIPPING

216.

PARS SPECIAL ECONOMIC ENERGY ZONE

217.

PARTNER CENTURY LTD

218.

PEARL ENERGY COMPANY LTD

219.

PEARL ENERGY SERVICES, SA

220.

PERSIA INTERNATIONAL BANK PLC

221.

PETRO SUISSE

222.

PETROIRAN DEVELOPMENT COMPANY LTD

223.

PETROLEUM ENGINEERING & DEVELOPMENT COMPANY

224.

PETROPARS INTERNATIONAL FZE

225.

PETROPARS IRAN COMPANY

226.

PETROPARS LTD

227.

PETROPARS OILFIELD SERVICES COMPANY

228.

PETROPARS UK LIMITED

229.

PETWORTH SHIPPING COMPANY LIMITED

230.

POST BANK OF IRAN

231.

POWER PLANTS' EQUIPMENT MANUFACTURING COMPANY (SAAKHTE TAJHIZATE NIROOGAHI)

232.

PROSPER METRO INVESTMENTS LTD

233.

RASTKHAH, Engineer Naser

234.

REIGATE SHIPPING COMPANY LIMITED

235.

RESEARCH INSTITUTE OF NUCLEAR SCIENCE & TECHNOLOGY

236.

REZVANIANZADEH, Mohammad Reza

237.

RISHI MARITIME INCORPORATION

238.

SACKVILLE HOLDINGS LTD

239.

SAFIRAN PAYAM DARYA SHIPPING COMPANY

240.

SALEHI, Ali Akbar

241.

SANFORD GROUP

242.

SANTEXLINES

243.

SECOND OCEAN ADMINISTRATION GMBH

244.

SECOND OCEAN GMBH & CO. KG

245.

SEIBOW LOGISTICS LIMITED

246.

SEVENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

247.

SEVENTH OCEAN GMBH & CO. KG

248.

SHALLON LTD

249.

SHEMAL CEMENT COMPANY

250.

SHINE STAR LIMITED

251.

SHIPPING COMPUTER SERVICES COMPANY

252.

SILVER UNIVERSE INTERNATIONAL LTD

253.

SINA BANK

254.

SINO ACCESS HOLDINGS

255.

SINOSE MARITIME

256.

SISCO SHIPPING COMPANY LTD

257.

SIXTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

258.

SIXTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG

259.

SIXTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

260.

SIXTH OCEAN GMBH & CO. KG

261.

SMART DAY HOLDINGS LTD

262.

SOLTANI, Behzad

263.

SORINET COMMERCIAL TRUST (SCT)

264.

SOROUSH SARAMIN ASATIR

265.

SOUTH WAY SHIPPING AGENCY CO. LTD

266.

SOUTH ZAGROS OIL & GAS PRODUCTION COMPANY

267.

SPARKLE BRILLIANT DEVELOPMENT LIMITED

268.

SPRINGTHORPE LIMITED

269.

STATIRA MARITIME INCORPORATION

270.

SUREH (NUCLEAR REACTORS FUEL COMPANY)

271.

SYSTEM WISE LTD

272.

TAMALARIS CONSOLIDATED LTD

273.

TENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

274.

TENTH OCEAN GMBH & CO. KG

275.

TEU FEEDER LIMITED

276.

THETA NARI NAVIGATION

277.

THIRD OCEAN ADMINISTRATION GMBH

278.

THIRD OCEAN GMBH & CO. KG

279.

THIRTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

280.

THIRTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG

281.

TOP GLACIER COMPANY LIMITED

282.

TOP PRESTIGE TRADING LIMITED

283.

TRADE CAPITAL BANK

284.

TRADE TREASURE

285.

TRUE HONOUR HOLDINGS LTD

286.

TULIP SHIPPING INC

287.

TWELFTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

288.

TWELFTH OCEAN GMBH & CO. KG

289.

UNIVERSAL TRANSPORTATION LIMITATION UTL

290.

VALFAJR 8TH SHIPPING LINE

291.

WEST OIL & GAS PRODUCTION COMPANY

292.

WESTERN SURGE SHIPPING COMPANY LIMITED

293.

WISE LING SHIPPING COMPANY LIMITED

294.

ZANJANI, Babak

295.

ZETA NERI NAVIGATION

---

OTSUSED

| 18.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 274/174 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 274/174

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2015/1863,

18. oktoober 2015,

millega muudetakse otsust 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/413/ÜVJP, (1) mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 26. juulil 2010 vastu otsuse 2010/413/ÜVJP, (1) mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid.

| (2) | 24. novembril 2013 jõudsid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) toetusel Iraaniga kokkuleppele ühises tegevuskavas, millega kehtestatakse lähenemisviis Iraani tuumaküsimusele pikaajalise laiaulatusliku lahenduse leidmiseks. Lepiti kokku, et selle laiaulatusliku lahenduseni viiva protsessi esimene samm sisaldab esialgseid vastastikku kokkulepitavaid meetmeid, mida mõlemad pooled peavad võtma kuueks kuuks ning mida saab vastastikusel nõusolekul uuendada. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2013 jõudsid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) toetusel Iraaniga kokkuleppele ühises tegevuskavas, millega kehtestatakse lähenemisviis Iraani tuumaküsimusele pikaajalise laiaulatusliku lahenduse leidmiseks. Lepiti kokku, et selle laiaulatusliku lahenduseni viiva protsessi esimene samm sisaldab esialgseid vastastikku kokkulepitavaid meetmeid, mida mõlemad pooled peavad võtma kuueks kuuks ning mida saab vastastikusel nõusolekul uuendada.

| (3) | 2. aprillil 2015 leppisid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokku ühise laiaulatusliku tegevuskava peamistes parameetrites. |
| --- | --- |

(3)

2. aprillil 2015 leppisid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokku ühise laiaulatusliku tegevuskava peamistes parameetrites.

| (4) | 14. juulil 2015 jõudsid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokkuleppele pikaajalises laiaulatuslikus lahenduses Iraani tuumaküsimusele. Ühise laiaulatusliku tegevuskava täielik rakendamine tagab, et Iraani tuumaprogramm on täielikult rahumeelne, ning annab võimaluse tühistada kõik tuumavaldkonna sanktsioonid. |
| --- | --- |

(4)

14. juulil 2015 jõudsid Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsioon, Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid kõrge esindaja toetusel Iraaniga kokkuleppele pikaajalises laiaulatuslikus lahenduses Iraani tuumaküsimusele. Ühise laiaulatusliku tegevuskava täielik rakendamine tagab, et Iraani tuumaprogramm on täielikult rahumeelne, ning annab võimaluse tühistada kõik tuumavaldkonna sanktsioonid.

| (5) | 20. juulil 2015 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 2231 (2015), milles kiidetakse ühine laiaulatuslik tegevuskava heaks ja kutsutakse tungivalt üles seda täielikult rakendama kooskõlas nimetatud tegevuskavas kehtestatud ajakavaga ning milles nähakse ette kooskõlas tegevuskavaga võetavad meetmed. |
| --- | --- |

(5)

20. juulil 2015 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni 2231 (2015), milles kiidetakse ühine laiaulatuslik tegevuskava heaks ja kutsutakse tungivalt üles seda täielikult rakendama kooskõlas nimetatud tegevuskavas kehtestatud ajakavaga ning milles nähakse ette kooskõlas tegevuskavaga võetavad meetmed.

| (6) | 20. juulil 2015 väljendas nõukogu ühise laiaulatusliku tegevuskava üle heameelt, kiitis selle heaks ning kohustus täitma selle tingimusi ja järgima kokkulepitud rakenduskava. Samuti toetas nõukogu täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015). |
| --- | --- |

(6)

20. juulil 2015 väljendas nõukogu ühise laiaulatusliku tegevuskava üle heameelt, kiitis selle heaks ning kohustus täitma selle tingimusi ja järgima kokkulepitud rakenduskava. Samuti toetas nõukogu täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015).

| (7) | Nõukogu kordas samuti, et liidu ühise laiaulatusliku tegevuskava kohased sanktsioonide tühistamisega seotud meetmed ja kohustused viiakse ellu kooskõlas nimetatud tegevuskavas sätestatud ajakava ja üksikasjaliku korraga ning et majanduslike ja finantssanktsioonide tühistamine jõustub siis, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur on teinud kindlaks, et Iraan on täitnud oma tuumavaldkonna kohustused vastavalt nimetatud tegevuskavas kokkulepitule. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu kordas samuti, et liidu ühise laiaulatusliku tegevuskava kohased sanktsioonide tühistamisega seotud meetmed ja kohustused viiakse ellu kooskõlas nimetatud tegevuskavas sätestatud ajakava ja üksikasjaliku korraga ning et majanduslike ja finantssanktsioonide tühistamine jõustub siis, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur on teinud kindlaks, et Iraan on täitnud oma tuumavaldkonna kohustused vastavalt nimetatud tegevuskavas kokkulepitule.

| (8) | Nõukogu märkis, et 2013. aastal Genfis kokku lepitud ühise tegevuskava kohaste sätete kehtivust on pikendatud veel kuue kuu võrra, et hõlmata ajavahemikku, mis Rahvusvahelisel Aatomienergiaagentuuril kulub selle kindlaks tegemisele, et Iraan on need meetmed võtnud. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu märkis, et 2013. aastal Genfis kokku lepitud ühise tegevuskava kohaste sätete kehtivust on pikendatud veel kuue kuu võrra, et hõlmata ajavahemikku, mis Rahvusvahelisel Aatomienergiaagentuuril kulub selle kindlaks tegemisele, et Iraan on need meetmed võtnud.

| (9) | Kohustus tühistada kõik liidu tuumavaldkonna sanktsioonid kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga ei piira nimetatud tegevuskavas täpsustatud vaidluste lahendamise mehhanismi kohaldamist ja liidu sanktsioonide taaskehtestamist juhul, kui esineb märkimisväärseid puudujääke Iraani-poolsel ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste kohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

(9)

Kohustus tühistada kõik liidu tuumavaldkonna sanktsioonid kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga ei piira nimetatud tegevuskavas täpsustatud vaidluste lahendamise mehhanismi kohaldamist ja liidu sanktsioonide taaskehtestamist juhul, kui esineb märkimisväärseid puudujääke Iraani-poolsel ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste kohustuste täitmisel.

| (10) | Liidu sanktsioonide taaskehtestamise korral tagatakse sanktsioonide leevendusmeetmete kehtivuse ajal ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaselt sõlmitud lepingute täitmise piisav kaitse kooskõlas varasemate sätetega, mis kehtisid sanktsioonide algse kehtestamise ajal. |
| --- | --- |

(10)

Liidu sanktsioonide taaskehtestamise korral tagatakse sanktsioonide leevendusmeetmete kehtivuse ajal ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaselt sõlmitud lepingute täitmise piisav kaitse kooskõlas varasemate sätetega, mis kehtisid sanktsioonide algse kehtestamise ajal.

| (11) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015) nähakse ette resolutsioonide 1696 (2006), 1737 (2006), 1747 (2007), 1803 (2008), 1835 (2008), 1929 (2010) ja 2224 (2015) sätete kohaldamise lõpetamine, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur on kindlaks teinud, et Iraan on täitnud oma ühise laiaulatusliku tegevuskava kohased kohustused. |
| --- | --- |

(11)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015) nähakse ette resolutsioonide 1696 (2006), 1737 (2006), 1747 (2007), 1803 (2008), 1835 (2008), 1929 (2010) ja 2224 (2015) sätete kohaldamise lõpetamine, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur on kindlaks teinud, et Iraan on täitnud oma ühise laiaulatusliku tegevuskava kohased kohustused.

| (12) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015) nähakse samuti ette, et riigid täidavad asjakohaseid sätteid, mis sisalduvad Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsiooni, Ühendkuningriigi, Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu 14. juuli 2015. aasta avalduses, mis on lisatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 2231 (2015) B lisana ning mille eesmärk on edendada läbipaistvust ja luua ühise laiaulatusliku tegevuskava täielikku rakendamist soodustav õhkkond. |
| --- | --- |

(12)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015) nähakse samuti ette, et riigid täidavad asjakohaseid sätteid, mis sisalduvad Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsiooni, Ühendkuningriigi, Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu 14. juuli 2015. aasta avalduses, mis on lisatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 2231 (2015) B lisana ning mille eesmärk on edendada läbipaistvust ja luua ühise laiaulatusliku tegevuskava täielikku rakendamist soodustav õhkkond.

| (13) | 14. juuli 2015. aasta avalduse asjakohased sätted hõlmavad Iraanile teostatavate tuumaenergiaalaste üleandmiste või Iraaniga läbiviidavate tuumaenergiaalaste tegevuste läbivaatamise ja nende üle otsustamise mehhanismi, relvi ja ballistilisi rakette puudutavaid piiranguid, samuti teatavate isikute ja üksuste suhtes kohaldatavaid viisakeelde ja varade külmutamise meetmeid. |
| --- | --- |

(13)

14. juuli 2015. aasta avalduse asjakohased sätted hõlmavad Iraanile teostatavate tuumaenergiaalaste üleandmiste või Iraaniga läbiviidavate tuumaenergiaalaste tegevuste läbivaatamise ja nende üle otsustamise mehhanismi, relvi ja ballistilisi rakette puudutavaid piiranguid, samuti teatavate isikute ja üksuste suhtes kohaldatavaid viisakeelde ja varade külmutamise meetmeid.

| (14) | Liikmesriigid peaksid kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga lõpetama kõigi liidu tuumaenergiaalaste majanduslike ja finantssanktsioonide rakendamise samal ajal, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur teeb kindlaks, et Iraan rakendab kokkulepitud tuumaenergiaalaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid peaksid kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga lõpetama kõigi liidu tuumaenergiaalaste majanduslike ja finantssanktsioonide rakendamise samal ajal, kui Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur teeb kindlaks, et Iraan rakendab kokkulepitud tuumaenergiaalaseid meetmeid.

| (15) | Liikmesriigid peaksid samuti kehtestama samal kuupäeval loa andmise korra, mille alusel vaadatakse läbi Iraanile teostatavad tuumaenergiaalased üleandmised või Iraaniga läbiviidavad tuumaenergiaalased tegevused, mis ei ole hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015), ning mille alusel tehakse nende suhtes otsus täielikus kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriigid peaksid samuti kehtestama samal kuupäeval loa andmise korra, mille alusel vaadatakse läbi Iraanile teostatavad tuumaenergiaalased üleandmised või Iraaniga läbiviidavad tuumaenergiaalased tegevused, mis ei ole hõlmatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2231 (2015), ning mille alusel tehakse nende suhtes otsus täielikus kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga.

| (16) | Kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga luuakse ühiskomisjon, mis koosneb Iraani ning Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsiooni, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide esindajatest koos kõrge esindajaga, kes jälgib tegevuskava rakendamist ja täidab talle selles määratud ülesandeid. |
| --- | --- |

(16)

Kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga luuakse ühiskomisjon, mis koosneb Iraani ning Hiina, Prantsusmaa, Saksamaa, Venemaa Föderatsiooni, Ühendkuningriigi ja Ameerika Ühendriikide esindajatest koos kõrge esindajaga, kes jälgib tegevuskava rakendamist ja täidab talle selles määratud ülesandeid.

| (17) | Käesoleva otsusega ette nähtud teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid. |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ette nähtud teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid.

| (18) | Otsust 2010/413/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(18)

Otsust 2010/413/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2010/413/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata esemete, millele on osutatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c esimeses lõigus, liikmesriikide territooriumide kaudu Iraanile otsese või kaudse üleandmise, Iraanis kasutamise või nende kaudu Iraani toetamise suhtes, kui need on mõeldud kergvee reaktorite jaoks.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata esemete, millele on osutatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c esimeses lõigus, liikmesriikide territooriumide kaudu Iraanile otsese või kaudse üleandmise, Iraanis kasutamise või nende kaudu Iraani toetamise suhtes, kui need on mõeldud kergvee reaktorite jaoks.”

| 2) | Artikli 15 lõiked 1, 2, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas oma siseriiklike asutuste ja õigusaktidega ning vastavalt rahvusvahelisele õigusele, eelkõige vastavalt mereõigusele ja asjakohastele rahvusvahelistele tsiviillennunduskokkulepetele, oma territooriumil, sealhulgas oma lennujaamades ja sadamates kõiki Iraani suunduvaid ja sealt saabuvaid veoseid, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et veos sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega.
  2.   Liikmesriigid võivad vastavalt rahvusvahelisele õigusele, eelkõige vastavalt mereõigusele, paluda avamerel asuvate laevade kontrollimist lipuriigi nõusolekul, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et nende laevade veos sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega.
  5.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrollide läbiviimisel peavad liikmesriigid kinni ja kõrvaldavad (näiteks hävitades, kasutamiskõlbmatuks muutes, ladustades või andes kõrvaldamiseks päritolu- või sihtriigist erinevale riigile) esemed, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega. Selline kinnipidamine ja kõrvaldamine toimub importija kulul või, kui neid kulusid ei ole võimalik importijalt sisse nõuda, võib need kooskõlas siseriikliku õigusega sisse nõuda mis tahes muult ebaseadusliku tarnimise, müügi, üleandmise või ekspordi katse eest vastutavalt isikult või üksuselt.
  6.   Punkerdamisteenuste või laevavarustuse tarnimise või muude teenuste osutamine Iraani omandis olevatele või lepingu alusel Iraani kasutatavatele laevadele, sealhulgas prahitud laevadele, liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvalt territooriumilt on keelatud, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et laevad veavad esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaareesmärkidel või kuni veos on lõigete 1, 2 ja 5 kohaselt kontrollitud ning vajadusel kinni peetud ja kõrvaldatud.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 15 lõiked 1, 2, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid kontrollivad kooskõlas oma siseriiklike asutuste ja õigusaktidega ning vastavalt rahvusvahelisele õigusele, eelkõige vastavalt mereõigusele ja asjakohastele rahvusvahelistele tsiviillennunduskokkulepetele, oma territooriumil, sealhulgas oma lennujaamades ja sadamates kõiki Iraani suunduvaid ja sealt saabuvaid veoseid, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et veos sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega.

2.   Liikmesriigid võivad vastavalt rahvusvahelisele õigusele, eelkõige vastavalt mereõigusele, paluda avamerel asuvate laevade kontrollimist lipuriigi nõusolekul, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et nende laevade veos sisaldab esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega.

5.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud kontrollide läbiviimisel peavad liikmesriigid kinni ja kõrvaldavad (näiteks hävitades, kasutamiskõlbmatuks muutes, ladustades või andes kõrvaldamiseks päritolu- või sihtriigist erinevale riigile) esemed, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega. Selline kinnipidamine ja kõrvaldamine toimub importija kulul või, kui neid kulusid ei ole võimalik importijalt sisse nõuda, võib need kooskõlas siseriikliku õigusega sisse nõuda mis tahes muult ebaseadusliku tarnimise, müügi, üleandmise või ekspordi katse eest vastutavalt isikult või üksuselt.

6.   Punkerdamisteenuste või laevavarustuse tarnimise või muude teenuste osutamine Iraani omandis olevatele või lepingu alusel Iraani kasutatavatele laevadele, sealhulgas prahitud laevadele, liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvalt territooriumilt on keelatud, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et laevad veavad esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaareesmärkidel või kuni veos on lõigete 1, 2 ja 5 kohaselt kontrollitud ning vajadusel kinni peetud ja kõrvaldatud.”

| 3) | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide territooriumilt on keelatud osutada tehnilisi ja hooldusteenuseid Iraani transportõhusõidukitele, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et transportõhusõidukid veavad esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaar- või ohutuseesmärkidel või kuni veos on artikli 15 lõigete 1 ja 5 kohaselt kontrollitud ning vajadusel kinni peetud ja kõrvaldatud.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

„Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide territooriumilt on keelatud osutada tehnilisi ja hooldusteenuseid Iraani transportõhusõidukitele, kui neil on teavet, mis annab põhjendatud aluse arvata, et transportõhusõidukid veavad esemeid, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on vastuolus käesoleva otsusega, välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamine on vajalik humanitaar- või ohutuseesmärkidel või kuni veos on artikli 15 lõigete 1 ja 5 kohaselt kontrollitud ning vajadusel kinni peetud ja kõrvaldatud.”

| 4) | Artikli 19 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:






  „d) | muud isikud, kelle puhul ÜRO Julgeolekunõukogu on määranud, et nad on olnud kaasatud või otseselt seotud Iraani ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste kohustuste vastaselt Iraanis läbiviidavate tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlike tuumaenergiaalaste tegevustega või tuumarelva kandevahendite väljatöötamisega või on neid tegevusi toetanud, sealhulgas olles seotud nende keelatud esemete, kaupade, seadmete, materjalide ja tehnoloogia hankimisega, mis on täpsustatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisale lisatud avalduses; aidanud määratud isikutel või üksustel hoida kõrvale ühise laiaulatusliku tegevuskava või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) järgimisest või tegutseda nendega vastuolus; tegutsenud III lisas loetletud määratud isikute või üksuste nimel või juhtimisel; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 19 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:

„d)

muud isikud, kelle puhul ÜRO Julgeolekunõukogu on määranud, et nad on olnud kaasatud või otseselt seotud Iraani ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste kohustuste vastaselt Iraanis läbiviidavate tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlike tuumaenergiaalaste tegevustega või tuumarelva kandevahendite väljatöötamisega või on neid tegevusi toetanud, sealhulgas olles seotud nende keelatud esemete, kaupade, seadmete, materjalide ja tehnoloogia hankimisega, mis on täpsustatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisale lisatud avalduses; aidanud määratud isikutel või üksustel hoida kõrvale ühise laiaulatusliku tegevuskava või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) järgimisest või tegutseda nendega vastuolus; tegutsenud III lisas loetletud määratud isikute või üksuste nimel või juhtimisel;

| e) | muud III lisas loetlemata isikud, kes on olnud kaasatud või otseselt seotud Iraani ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste kohustuste vastaselt Iraanis läbiviidavate tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlike tuumaenergiaalaste tegevustega või tuumarelva kandevahendite väljatöötamisega või on neid tegevusi toetanud, sealhulgas olles seotud nende keelatud esemete, kaupade, seadmete, materjalide ja tehnoloogia hankimisega, mis on täpsustatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisale lisatud avalduses või käesolevas otsuses; aidanud määratud isikutel või üksustel hoida kõrvale ühise laiaulatusliku tegevuskava, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) või käesoleva otsuse järgimisest või tegutseda nendega vastuolus; tegutsenud IV lisas loetletud määratud isikute või üksuste nimel või juhtimisel.” |
| --- | --- |

e)

muud III lisas loetlemata isikud, kes on olnud kaasatud või otseselt seotud Iraani ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste kohustuste vastaselt Iraanis läbiviidavate tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlike tuumaenergiaalaste tegevustega või tuumarelva kandevahendite väljatöötamisega või on neid tegevusi toetanud, sealhulgas olles seotud nende keelatud esemete, kaupade, seadmete, materjalide ja tehnoloogia hankimisega, mis on täpsustatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisale lisatud avalduses või käesolevas otsuses; aidanud määratud isikutel või üksustel hoida kõrvale ühise laiaulatusliku tegevuskava, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) või käesoleva otsuse järgimisest või tegutseda nendega vastuolus; tegutsenud IV lisas loetletud määratud isikute või üksuste nimel või juhtimisel.”

| 5) | Artikli 19 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata liikmesriikide territooriumi kaudu toimuva transiidi suhtes tegevuste puhul, mis on otseselt seotud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c esimeses lõigus osutatud esemetega, mis on mõeldud kergvee reaktorite jaoks.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 19 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud keeldu ei kohaldata liikmesriikide territooriumi kaudu toimuva transiidi suhtes tegevuste puhul, mis on otseselt seotud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c esimeses lõigus osutatud esemetega, mis on mõeldud kergvee reaktorite jaoks.”

| 6) | Artikli 19 lõike 7 punkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) eesmärkide edendamisega, sealhulgas seoses IAEA põhikirja XV artikliga;” |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 19 lõike 7 punkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) eesmärkide edendamisega, sealhulgas seoses IAEA põhikirja XV artikliga;”

| 7) | Artikli 19 lõiked 9 ja 10 asendatakse järgmisega:
  „9.   Juhul, kui liikmesriik lubab lõigete 4, 5 ja 7 alusel I, II, III IV lisas loetletud isikute sisenemist oma territooriumile või selle läbimist, kehtib luba ainult sel eesmärgil, milleks see on antud, ja ainult asjaomaste isikute kohta.
  10.   Lõike 7 punktides i ja ii osutatud erandeid teha sooviv liikmesriik esitab kavandatavad load ÜRO Julgeolekunõukogule heakskiitmiseks.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 19 lõiked 9 ja 10 asendatakse järgmisega:

„9.   Juhul, kui liikmesriik lubab lõigete 4, 5 ja 7 alusel I, II, III IV lisas loetletud isikute sisenemist oma territooriumile või selle läbimist, kehtib luba ainult sel eesmärgil, milleks see on antud, ja ainult asjaomaste isikute kohta.

10.   Lõike 7 punktides i ja ii osutatud erandeid teha sooviv liikmesriik esitab kavandatavad load ÜRO Julgeolekunõukogule heakskiitmiseks.”

| 8) | Artikli 20 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:






  „d) | muud isikud ja üksused, kelle puhul ÜRO Julgeolekunõukogu on määranud, et nad on olnud kaasatud või otseselt seotud Iraani ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste kohustuste vastaselt Iraanis läbiviidavate tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlike tuumaenergiaalaste tegevustega või tuumarelva kandevahendite väljatöötamisega või on neid tegevusi toetanud, sealhulgas olles seotud nende keelatud esemete, kaupade, seadmete, materjalide ja tehnoloogia hankimisega, mis on täpsustatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisale lisatud avalduses; aidanud määratud isikutel või üksustel hoida kõrvale ühise laiaulatusliku tegevuskava või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) järgimisest või tegutseda nendega vastuolus; tegutsenud III lisas loetletud määratud isikute või üksuste nimel või juhtimisel või olnud nende omanduses või kontrolli all; |
| --- | --- | --- |

8)

Artikli 20 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:

„d)

muud isikud ja üksused, kelle puhul ÜRO Julgeolekunõukogu on määranud, et nad on olnud kaasatud või otseselt seotud Iraani ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste kohustuste vastaselt Iraanis läbiviidavate tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlike tuumaenergiaalaste tegevustega või tuumarelva kandevahendite väljatöötamisega või on neid tegevusi toetanud, sealhulgas olles seotud nende keelatud esemete, kaupade, seadmete, materjalide ja tehnoloogia hankimisega, mis on täpsustatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisale lisatud avalduses; aidanud määratud isikutel või üksustel hoida kõrvale ühise laiaulatusliku tegevuskava või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) järgimisest või tegutseda nendega vastuolus; tegutsenud III lisas loetletud määratud isikute või üksuste nimel või juhtimisel või olnud nende omanduses või kontrolli all;

| e) | muud III lisas loetlemata isikud ja üksused, kes on olnud kaasatud või otseselt seotud Iraani ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste kohustuste vastaselt Iraanis läbiviidavate tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlike tuumaenergiaalaste tegevustega või tuumarelva kandevahendite väljatöötamisega või on neid tegevusi toetanud, sealhulgas olles seotud nende keelatud esemete, kaupade, seadmete, materjalide ja tehnoloogia hankimisega, mis on täpsustatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisale lisatud avalduses või käesolevas otsuses; aidanud määratud isikutel või üksustel hoida kõrvale ühise laiaulatusliku tegevuskava, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) või käesoleva otsuse järgimisest või tegutseda nendega vastuolus; tegutsenud IV lisas loetletud määratud isikute või üksuste nimel või juhtimisel või olnud nende omanduses või kontrolli all.” |
| --- | --- |

e)

muud III lisas loetlemata isikud ja üksused, kes on olnud kaasatud või otseselt seotud Iraani ühise laiaulatusliku tegevuskava kohaste kohustuste vastaselt Iraanis läbiviidavate tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlike tuumaenergiaalaste tegevustega või tuumarelva kandevahendite väljatöötamisega või on neid tegevusi toetanud, sealhulgas olles seotud nende keelatud esemete, kaupade, seadmete, materjalide ja tehnoloogia hankimisega, mis on täpsustatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisale lisatud avalduses või käesolevas otsuses; aidanud määratud isikutel või üksustel hoida kõrvale ühise laiaulatusliku tegevuskava, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) või käesoleva otsuse järgimisest või tegutseda nendega vastuolus; tegutsenud IV lisas loetletud määratud isikute või üksuste nimel või juhtimisel või olnud nende omanduses või kontrolli all.”

| 9) | Artikli 20 lõike 3 lõputekst asendatakse järgmisega:
  „pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on teavitanud ÜRO Julgeolekunõukogu kavatsusest lubada vajaduse korral juurdepääs neile rahalistele vahenditele ja majandusressurssidele ning kui ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole viie tööpäeva jooksul pärast sellist teavitamist teinud negatiivset otsust.” |
| --- | --- |

9)

Artikli 20 lõike 3 lõputekst asendatakse järgmisega:

„pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on teavitanud ÜRO Julgeolekunõukogu kavatsusest lubada vajaduse korral juurdepääs neile rahalistele vahenditele ja majandusressurssidele ning kui ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole viie tööpäeva jooksul pärast sellist teavitamist teinud negatiivset otsust.”

| 10) | Artikli 20 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Erandeid võib samuti anda rahaliste vahendite või majandusressursside osas, mis on:






  a) | vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on oma kavatsuse ÜRO Julgeolekunõukogule teatavaks teinud ja viimane on selle heaks kiitnud; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikli 20 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Erandeid võib samuti anda rahaliste vahendite või majandusressursside osas, mis on:

a)

vajalikud erakorraliste kulutuste katteks, pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on oma kavatsuse ÜRO Julgeolekunõukogule teatavaks teinud ja viimane on selle heaks kiitnud;

| b) | kohtu, haldusorgani või vahekohtu antud pandiõiguse või nende tehtud otsuse esemeks, millisel juhul võib rahalisi vahendeid ja majandusressursse kasutada sellise pandiõiguse või otsuse täitmiseks tingimusel, et selline otsus võeti vastu või pandiõigus tekkis enne ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 (2006) vastuvõtmise kuupäeva ja käesoleva artikli lõikes 1 osutatud isik või üksus ei saa sellest kasu ning asjaomane liikmesriik on sellest ÜRO Julgeolekunõukogu teavitanud; |
| --- | --- |

b)

kohtu, haldusorgani või vahekohtu antud pandiõiguse või nende tehtud otsuse esemeks, millisel juhul võib rahalisi vahendeid ja majandusressursse kasutada sellise pandiõiguse või otsuse täitmiseks tingimusel, et selline otsus võeti vastu või pandiõigus tekkis enne ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1737 (2006) vastuvõtmise kuupäeva ja käesoleva artikli lõikes 1 osutatud isik või üksus ei saa sellest kasu ning asjaomane liikmesriik on sellest ÜRO Julgeolekunõukogu teavitanud;

| c) | vajalikud tegevuste jaoks, mis on otseselt seotud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c esimeses lõigus osutatud esemetega, mis on mõeldud kergvee reaktorite jaoks. |
| --- | --- |

c)

vajalikud tegevuste jaoks, mis on otseselt seotud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c esimeses lõigus osutatud esemetega, mis on mõeldud kergvee reaktorite jaoks.

| d) | vajalikud ühise laiaulatusliku tegevuskava III lisas kirjeldatud tsiviilotstarbelise tuumaenergiaalase koostöö projektide jaoks, pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on oma kavatsuse ÜRO Julgeolekunõukogule teatavaks teinud ja viimane on selle heaks kiitnud; |
| --- | --- |

d)

vajalikud ühise laiaulatusliku tegevuskava III lisas kirjeldatud tsiviilotstarbelise tuumaenergiaalase koostöö projektide jaoks, pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on oma kavatsuse ÜRO Julgeolekunõukogule teatavaks teinud ja viimane on selle heaks kiitnud;

| e) | vajalikud tegevuste jaoks, mis on otseselt seotud artiklites 26c ja 26d osutatud esemetega või mis tahes muu tegevusega, mis on vajalik ühise laiaulatusliku tegevuskava rakendamiseks, pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on oma kavatsuse ÜRO Julgeolekunõukogule teatavaks teinud ja viimane on selle heaks kiitnud.” |
| --- | --- |

e)

vajalikud tegevuste jaoks, mis on otseselt seotud artiklites 26c ja 26d osutatud esemetega või mis tahes muu tegevusega, mis on vajalik ühise laiaulatusliku tegevuskava rakendamiseks, pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on oma kavatsuse ÜRO Julgeolekunõukogule teatavaks teinud ja viimane on selle heaks kiitnud.”

| 11) | Artikli 20 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Lõige 1 ei takista määratud isikut või üksust tegemast makset, mis tuleneb lepingust, mis on sõlmitud enne asjaomase isiku või üksuse loendisse kandmist, tingimusel et asjaomane liikmesriik on kindlaks teinud, et:






  a) | leping ei ole seotud käesolevas otsuses osutatud keelatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade, tehnoloogia, abi, koolituse, rahalise abi, investeeringute, vahenduse või teenustega; |
| --- | --- | --- |

11)

Artikli 20 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Lõige 1 ei takista määratud isikut või üksust tegemast makset, mis tuleneb lepingust, mis on sõlmitud enne asjaomase isiku või üksuse loendisse kandmist, tingimusel et asjaomane liikmesriik on kindlaks teinud, et:

a)

leping ei ole seotud käesolevas otsuses osutatud keelatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade, tehnoloogia, abi, koolituse, rahalise abi, investeeringute, vahenduse või teenustega;

| b) | lõikes 1 osutatud isik või üksus ei ole otsene või kaudne makse saaja |
| --- | --- |

b)

lõikes 1 osutatud isik või üksus ei ole otsene või kaudne makse saaja

ning pärast seda, kui asjaomane liikmesriik on ÜRO Julgeolekunõukogu teavitanud kavatsusest teha või saada selliseid makseid või kavatsusest anda vajaduse korral luba vabastada sel eesmärgil rahalised vahendid või majandusressursid; viimati nimetatud juhul teavitab liikmesriik ÜRO Julgeolekunõukogu kümme tööpäeva ette enne sellise loa andmist.”

| 12) | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:
  „I, II, III või IV lisas loetletud määratud isikutele või üksustele või mis tahes muule isikule või üksusele Iraanis, sealhulgas Iraani valitsusele, või mis tahes isikule või üksusele, kes esitab nõude sellise isiku või üksuse kaudu või sellise isiku või üksuse kasuks, ei anta hüvitist ega rahuldata muud sellist liiki nõuet, näiteks tasaarvestamise nõue või nõue tagatise alusel, kui selline nõue on seotud lepingu või tehinguga, mille täitmist on otse või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1737 (2006), 1747 (2007), 1803 (2008), 1929 (2010) või 2231 (2015) kohased meetmed, sealhulgas liidu või selle liikmesriigi meetmed, mis on kooskõlas vastavate ÜRO Julgeolekunõukogu otsustega või nõutavad nende alusel või on seotud nende rakendamisega, või käesoleva otsusega hõlmatud meetmed.” |
| --- | --- |

12)

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„I, II, III või IV lisas loetletud määratud isikutele või üksustele või mis tahes muule isikule või üksusele Iraanis, sealhulgas Iraani valitsusele, või mis tahes isikule või üksusele, kes esitab nõude sellise isiku või üksuse kaudu või sellise isiku või üksuse kasuks, ei anta hüvitist ega rahuldata muud sellist liiki nõuet, näiteks tasaarvestamise nõue või nõue tagatise alusel, kui selline nõue on seotud lepingu või tehinguga, mille täitmist on otse või kaudselt, tervikuna või osaliselt mõjutanud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1737 (2006), 1747 (2007), 1803 (2008), 1929 (2010) või 2231 (2015) kohased meetmed, sealhulgas liidu või selle liikmesriigi meetmed, mis on kooskõlas vastavate ÜRO Julgeolekunõukogu otsustega või nõutavad nende alusel või on seotud nende rakendamisega, või käesoleva otsusega hõlmatud meetmed.”

| 13) | Artikkel 23 asendatakse järgmisega:
  „1.   Nõukogu teeb muudatused I ja III lisasse ÜRO Julgeolekunõukogu otsuse alusel.
  2.   Nõukogu kehtestab II ja IV lisas esitatud loendi ning võtab vastu nende muudatused ühehäälselt liikmesriikide või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku alusel.” |
| --- | --- |

13)

Artikkel 23 asendatakse järgmisega:

„1.   Nõukogu teeb muudatused I ja III lisasse ÜRO Julgeolekunõukogu otsuse alusel.

2.   Nõukogu kehtestab II ja IV lisas esitatud loendi ning võtab vastu nende muudatused ühehäälselt liikmesriikide või liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku alusel.”

| 14) | Artikli 24 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui ÜRO Julgeolekunõukogu kannab loendisse isiku või üksuse, kannab nõukogu selle isiku või üksuse III lisasse.
  2.   Kui nõukogu otsustab kohaldada isiku või üksuse suhtes artikli 19 lõike 1 punktides b, c ja e ning artikli 20 lõike 1 punktides b, c ja e osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt II ja IV lisa.” |
| --- | --- |

14)

Artikli 24 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui ÜRO Julgeolekunõukogu kannab loendisse isiku või üksuse, kannab nõukogu selle isiku või üksuse III lisasse.

2.   Kui nõukogu otsustab kohaldada isiku või üksuse suhtes artikli 19 lõike 1 punktides b, c ja e ning artikli 20 lõike 1 punktides b, c ja e osutatud meetmeid, muudab ta vastavalt II ja IV lisa.”

| 15) | Artikkel 25 asendatakse järgmisega:
  „1.   I, II, III ja IV lisa sisaldavad isikute ja üksuste loendisse kandmise põhjuseid, mille ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee on esitanud seoses I lisaga ning ÜRO Julgeolekunõukogu seoses III lisaga.
  2.   I, II, III ja IV lisas on võimalusel esitatud ka asjaomaste isikute või üksuste identifitseerimiseks vajalik teave, mille ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee on esitanud seoses I lisaga ning ÜRO Julgeolekunõukogu seoses III lisaga. Isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunimesid, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi ja isikutunnistuse numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Üksuste puhul võib selline teave sisaldada nime, registreerimise kohta ja kuupäeva, äriregistri numbrit ja äritegevuse kohta. I, II, III ja IV lisa sisaldavad ka loendisse kandmise kuupäeva.” |
| --- | --- |

15)

Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

„1.   I, II, III ja IV lisa sisaldavad isikute ja üksuste loendisse kandmise põhjuseid, mille ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee on esitanud seoses I lisaga ning ÜRO Julgeolekunõukogu seoses III lisaga.

2.   I, II, III ja IV lisas on võimalusel esitatud ka asjaomaste isikute või üksuste identifitseerimiseks vajalik teave, mille ÜRO Julgeolekunõukogu või komitee on esitanud seoses I lisaga ning ÜRO Julgeolekunõukogu seoses III lisaga. Isikute puhul võib selline teave sisaldada nime, sealhulgas varjunimesid, sünniaega ja -kohta, kodakondsust, passi ja isikutunnistuse numbrit, sugu, aadressi, kui see on teada, ning positsiooni või ametit. Üksuste puhul võib selline teave sisaldada nime, registreerimise kohta ja kuupäeva, äriregistri numbrit ja äritegevuse kohta. I, II, III ja IV lisa sisaldavad ka loendisse kandmise kuupäeva.”

| 16) | Artikli 26 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Artikli 19 lõike 1 punktis a, artikli 20 lõike 1 punktis a ja artikli 20 lõigetes 2 ja 12 osutatud meetmed, mida kohaldatakse V lisas loetletud isikute ja üksuste suhtes, peatatakse.
  5.   Artikli 19 lõike 1 punktides b ja c, artikli 20 lõike 1 punktides b ja c ning artikli 20 lõigetes 2 ja 12 osutatud meetmed, mida kohaldatakse VI lisas loetletud isikute ja üksuste suhtes, peatatakse.” |
| --- | --- |

16)

Artikli 26 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Artikli 19 lõike 1 punktis a, artikli 20 lõike 1 punktis a ja artikli 20 lõigetes 2 ja 12 osutatud meetmed, mida kohaldatakse V lisas loetletud isikute ja üksuste suhtes, peatatakse.

5.   Artikli 19 lõike 1 punktides b ja c, artikli 20 lõike 1 punktides b ja c ning artikli 20 lõigetes 2 ja 12 osutatud meetmed, mida kohaldatakse VI lisas loetletud isikute ja üksuste suhtes, peatatakse.”

| 17) | Artikkel 26a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 26a
  1.   Artikli 1 lõike 1 punktides a, b, d ja e, artiklites 2, 3, 3a, 3b, 3c, 3d, 3e, 4, 4a, 4b, 4c, 4d, 4e, 4f, 4g, 4h, 4i, 4j, 5, 6, 6a, 7, 8, 8a, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18a ja 18b, artikli 20 lõigetes 7, 11, 13 ja 14 ning artiklites 21 ja 26b osutatud meetmed peatatakse.” |
| --- | --- |

17)

Artikkel 26a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 26a

1.   Artikli 1 lõike 1 punktides a, b, d ja e, artiklites 2, 3, 3a, 3b, 3c, 3d, 3e, 4, 4a, 4b, 4c, 4d, 4e, 4f, 4g, 4h, 4i, 4j, 5, 6, 6a, 7, 8, 8a, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18a ja 18b, artikli 20 lõigetes 7, 11, 13 ja 14 ning artiklites 21 ja 26b osutatud meetmed peatatakse.”

| 18) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 26c
  1.   ÜRO Julgeolekunõukogu annab igal üksikjuhul eraldi otsustades heakskiidu järgmiste esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia otseseks või kaudseks tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks Iraanile või Iraanis kasutamiseks või Iraani toetamiseks liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumi kaudu või nende jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid kasutades:






  a) | kõik tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvad esemed, materjalid, seadmed, kaubad ja tehnoloogia; |
| --- | --- | --- |

18)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 26c

1.   ÜRO Julgeolekunõukogu annab igal üksikjuhul eraldi otsustades heakskiidu järgmiste esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia otseseks või kaudseks tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks Iraanile või Iraanis kasutamiseks või Iraani toetamiseks liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumi kaudu või nende jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid kasutades:

a)

kõik tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvad esemed, materjalid, seadmed, kaubad ja tehnoloogia;

| b) | mis tahes muud esemed, kui liikmesriik teeb kindlaks, et need võivad kaasa aidata uraani rikastamise, ümbertöötlemise või raske veega seotud tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga. |
| --- | --- |

b)

mis tahes muud esemed, kui liikmesriik teeb kindlaks, et need võivad kaasa aidata uraani rikastamise, ümbertöötlemise või raske veega seotud tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuet ei kohaldata ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015) B lisa punkti 2 alapunkti c esimeses lõigus osutatud seadmete Iraanile tarnimise, müügi või üleandmise suhtes, kui need on mõeldud kergvee reaktorite jaoks.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud tegevustes osalevad liikmesriigid tagavad, et:

| a) | tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvate asjaomaste suuniste nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

a)

tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvate asjaomaste suuniste nõuded on täidetud;

| b) | nad on saanud õiguse jälgida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning nad suudavad seda tõhusalt teha; |
| --- | --- |

b)

nad on saanud õiguse jälgida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning nad suudavad seda tõhusalt teha;

| c) | nad teavitavad vajaduse korral ÜRO Julgeolekunõukogu tarnimisest, müügist või üleandmisest kümne päeva jooksul ning |
| --- | --- |

c)

nad teavitavad vajaduse korral ÜRO Julgeolekunõukogu tarnimisest, müügist või üleandmisest kümne päeva jooksul ning

| d) | tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvate tarnitud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia puhul teavitavad nad tarnimisest, müügist või üleandmisest kümne päeva jooksul ka IAEAd. |
| --- | --- |

d)

tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvate tarnitud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia puhul teavitavad nad tarnimisest, müügist või üleandmisest kümne päeva jooksul ka IAEAd.

4.   Lõikes 1 sätestatud nõuet ei kohaldata esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimise, müügi või üleandmise suhtes või mis tahes seonduva tehnilise abi, koolituse, rahalise abi, investeeringute, vahendusteenuste või muude teenuste osutamise suhtes, mis on otseselt seotud järgmisega:

| a) | Fordow rajatise kahe kaskaadi muutmine, mis on vajalik stabiilsete isotoopide tootmiseks; |
| --- | --- |

a)

Fordow rajatise kahe kaskaadi muutmine, mis on vajalik stabiilsete isotoopide tootmiseks;

| b) | 300 kilogrammi piirmäära ületava Iraani rikastatud uraani eksportimine loodusliku uraani vastu või |
| --- | --- |

b)

300 kilogrammi piirmäära ületava Iraani rikastatud uraani eksportimine loodusliku uraani vastu või

| c) | Araki reaktori moderniseerimine kokkulepitud kontseptuaalse projekti alusel ja seejärel sellise reaktori jaoks kokku lepitud lõpliku projekti alusel, |
| --- | --- |

c)

Araki reaktori moderniseerimine kokkulepitud kontseptuaalse projekti alusel ja seejärel sellise reaktori jaoks kokku lepitud lõpliku projekti alusel,

tingimusel et liikmesriigid tagavad, et:

| d) | kõiki selliseid tegevusi teostatakse rangelt kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga; |
| --- | --- |

d)

kõiki selliseid tegevusi teostatakse rangelt kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga;

| e) | nad teavitavad ÜRO Julgeolekunõukogu ja ühiskomisjoni sellistest tegevustest kümme päeva ette; |
| --- | --- |

e)

nad teavitavad ÜRO Julgeolekunõukogu ja ühiskomisjoni sellistest tegevustest kümme päeva ette;

| f) | tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvate asjaomaste suuniste nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

f)

tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvate asjaomaste suuniste nõuded on täidetud;

| g) | nad on saanud õiguse jälgida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning nad suudavad seda tõhusalt teha ning |
| --- | --- |

g)

nad on saanud õiguse jälgida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning nad suudavad seda tõhusalt teha ning

| h) | tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvate tarnitud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia puhul teavitavad nad tarnimisest, müügist või üleandmisest kümne päeva jooksul ka IAEAd. |
| --- | --- |

h)

tuumatarneriikide grupi loendis sisalduvate tarnitud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia puhul teavitavad nad tarnimisest, müügist või üleandmisest kümne päeva jooksul ka IAEAd.

5.   ÜRO Julgeolekunõukogu annab igal üksikjuhul eraldi otsustades heakskiidu lõikes 1 osutatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimise, müügi, üleandmise, tootmise või kasutamisega seotud tehnilise abi või koolituse, rahastamise või rahalise abi, investeeringute, vahendus- või muude teenuste pakkumiseks mis tahes isikule, üksusele või organile Iraanis või kasutamiseks Iraanis.

6.   ÜRO Julgeolekunõukogu annab igal üksikjuhul eraldi otsustades heakskiidu Iraani, Iraani kodanike, Iraanis asuvate või Iraani jurisdiktsiooni alla kuuluvate üksuste poolt või nende nimel või juhtimisel tegutsevate või nende omandis või kontrolli all olevate isikute ja üksuste poolt liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil investeeringute tegemiseks mis tahes äritegevusse, mis seondub uraani kaevandamise või tuumatarneriikide grupi loendi 1. osas loetletud tuumamaterjalide tootmise või kasutamisega.

7.   Ühiskomisjon annab igal üksikjuhul eraldi otsustades heakskiidu liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või õhusõidukeid kasutades lõikes 1 osutatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia hankimiseks Iraanist, olenemata sellest, kas need on pärit Iraani territooriumilt või mitte.

8.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike mis tahes käesoleva artikli kohaselt antud heakskiidust või käesoleva artikli alusel teostatud tegevustest.

Artikkel 26d

1.   Eksportiva liikmesriigi pädevad asutused annavad igal üksikjuhul eraldi otsustades loa selliste artikliga 26c või artikliga 26e hõlmamata esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia otseseks või kaudseks tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks Iraanile või Iraanis kasutamiseks või Iraani toetamiseks liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumi kaudu või nende jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid kasutades, mis võivad kaasa aidata uraani rikastamisele, ümbertöötlemisele, raske veega seotud või muudele tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga, olenemata sellest, kas need on pärit nende territooriumilt või mitte.

Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda käesoleva sättega reguleeritavad asjakohased esemed.

2.   Lõikes 1 sätestatud nõuet ei kohaldata nimetatud lõikes osutatud seadmete Iraanile tarnimise, müügi või üleandmise suhtes kergvee reaktorite puhul.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud tegevustes osalevad liikmesriigid tagavad, et nad on saanud õiguse jälgida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning nad suudavad seda tõhusalt teha.

4.   Lõikes 2 osutatud tegevustes osalevad liikmesriigid tagavad, et nad teavitavad teisi liikmesriike sellistest tegevustest kümne päeva jooksul.

5   Lõikes 1 sätestatud nõuet ei kohaldata esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimise, müügi või üleandmise suhtes või mis tahes seonduva tehnilise abi, koolituse, rahalise abi, investeeringute, vahendus- või muude teenuste osutamise suhtes, mis on otseselt seotud järgmisega:

| a) | Fordow rajatise kahe kaskaadi muutmine, mis on vajalik stabiilsete isotoopide tootmiseks; |
| --- | --- |

a)

Fordow rajatise kahe kaskaadi muutmine, mis on vajalik stabiilsete isotoopide tootmiseks;

| b) | 300 kilogrammi piirmäära ületava Iraani rikastatud uraani eksportimine loodusliku uraani vastu või |
| --- | --- |

b)

300 kilogrammi piirmäära ületava Iraani rikastatud uraani eksportimine loodusliku uraani vastu või

| c) | Araki reaktori moderniseerimine kokkulepitud kontseptuaalse projekti alusel ja seejärel sellise reaktori jaoks kokku lepitud lõpliku projekti alusel, |
| --- | --- |

c)

Araki reaktori moderniseerimine kokkulepitud kontseptuaalse projekti alusel ja seejärel sellise reaktori jaoks kokku lepitud lõpliku projekti alusel,

tingimusel et liikmesriigid tagavad, et:

| d) | kõiki selliseid tegevusi teostatakse rangelt kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga; |
| --- | --- |

d)

kõiki selliseid tegevusi teostatakse rangelt kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga;

| e) | nad teavitavad teisi liikmesriike sellistest tegevustest kümme päeva ette ning |
| --- | --- |

e)

nad teavitavad teisi liikmesriike sellistest tegevustest kümme päeva ette ning

| f) | nad on saanud õiguse jälgida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning nad suudavad seda tõhusalt teha. |
| --- | --- |

f)

nad on saanud õiguse jälgida kõigi tarnitud esemete lõppkasutust ja lõppkasutuse asukohta ning nad suudavad seda tõhusalt teha.

6.   Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused annavad igal üksikjuhul eraldi otsustades loa lõikes 1 osutatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimise, müügi, üleandmise, tootmise või kasutamisega seotud tehnilise abi või koolituse, rahastamise või rahalise abi, investeeringute, vahendus- või muude teenuste pakkumiseks mis tahes isikule, üksusele või organile Iraanis või kasutamiseks Iraanis.

7.   Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused annavad igal üksikjuhul eraldi otsustades loa Iraani, Iraani kodanike, Iraanis asuvate või Iraani jurisdiktsiooni alla kuuluvate üksuste poolt või nende nimel või juhtimisel tegutsevate või nende omandis või kontrolli all olevate isikute ja üksuste poolt liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil investeeringute tegemiseks mis tahes äritegevusse, mis seondub lõikes 1 osutatud tehnoloogiaga.

8.   Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused annavad igal üksikjuhul eraldi otsustades loa liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või õhusõidukeid kasutades lõikes 1 osutatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia hankimiseks Iraanist, olenemata sellest, kas need on pärit Iraani territooriumilt või mitte.

9.   Liikmesriikide pädevad asutused ei anna luba lõikes 1 osutatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimiseks, müügiks, üleandmiseks või hankimiseks, kui nad teevad kindlaks, et asjaomane tarnimine, müük, üleandmine või hankimine või asjaomase teenuse osutamine aitab kaasa tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga.

10.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike vähemalt kümme päeva ette oma kavatsusest käesoleva artikli alusel luba anda.

Artikkel 26e

1.   Keelatud on raketitehnoloogia kontrollrežiimi loendis sisalduvate esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia või mis tahes täiendavate esemete, mis võivad kaasa aidata tuumarelva kandevahendite väljatöötamisele, otsene või kaudne tarnimine, müük või üleandmine Iraanile või Iraanis kasutamiseks või Iraani toetamiseks liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumi kaudu või nende jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need on pärit nende territooriumilt või mitte.

Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda käesoleva sättega reguleeritavad asjakohased esemed.

2.   Samuti on keelatud:

| a) | pakkuda otseselt või kaudselt mis tahes isikule, üksusele või organile Iraanis või kasutamiseks Iraanis tehnilist abi või koolitust, investeeringuid või vahendusteenuseid, mis on seotud lõikes 1 sätestatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogiaga ning selliste esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogiaga varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega; |
| --- | --- |

a)

pakkuda otseselt või kaudselt mis tahes isikule, üksusele või organile Iraanis või kasutamiseks Iraanis tehnilist abi või koolitust, investeeringuid või vahendusteenuseid, mis on seotud lõikes 1 sätestatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogiaga ning selliste esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogiaga varustamise, nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega;

| b) | otseselt või kaudselt rahastada või osutada rahalist abi, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustustena, seoses lõikes 1 osutatud esemete ja tehnoloogiaga nende esemete ja tehnoloogia tarnimiseks, müügiks, üleandmiseks või ekspordiks või seonduva tehnilise abi, koolituse, teenuste või abi pakkumiseks mis tahes isikule, üksusele või organile Iraanis või kasutamiseks Iraanis; |
| --- | --- |

b)

otseselt või kaudselt rahastada või osutada rahalist abi, sealhulgas eelkõige toetuste, laenude ja ekspordikrediidikindlustustena, seoses lõikes 1 osutatud esemete ja tehnoloogiaga nende esemete ja tehnoloogia tarnimiseks, müügiks, üleandmiseks või ekspordiks või seonduva tehnilise abi, koolituse, teenuste või abi pakkumiseks mis tahes isikule, üksusele või organile Iraanis või kasutamiseks Iraanis;

| c) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on punktides a ja b osutatud keeldudest kõrvalehoidmine; |
| --- | --- |

c)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on punktides a ja b osutatud keeldudest kõrvalehoidmine;

| d) | Iraanil, Iraani kodanikel, Iraanis asuvatel või Iraani jurisdiktsiooni alla kuuluvatel üksustel või nende nimel või juhtimisel tegutsevatel või nende omandis või kontrolli all olevatel isikutel ja üksustel teha liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil investeeringuid mis tahes äritegevusse, mis seondub lõikes 1 osutatud tehnoloogiaga. |
| --- | --- |

d)

Iraanil, Iraani kodanikel, Iraanis asuvatel või Iraani jurisdiktsiooni alla kuuluvatel üksustel või nende nimel või juhtimisel tegutsevatel või nende omandis või kontrolli all olevatel isikutel ja üksustel teha liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil investeeringuid mis tahes äritegevusse, mis seondub lõikes 1 osutatud tehnoloogiaga.

3.   Keelatud on liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või õhusõidukeid kasutades hankida Iraanist lõikes 1 osutatud esemeid, materjale, seadmeid, kaupu ja tehnoloogiat, olenemata sellest, kas need on pärit Iraani territooriumilt või mitte.

Artikkel 26f

1.   Eksportiva liikmesriigi pädev asutus annab loa grafiidi ning toormetalli või metallide pooltoodete (näiteks alumiinium ja teras) tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks Iraanile liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumi kaudu või nende jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas need on pärit nende territooriumilt või mitte.

Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda käesoleva sättega reguleeritavad asjakohased esemed.

2.   Järgmiste tegevuste osas:

| a) | lõikes 1 osutatud esemetega seotud tehniline abi või koolitus ja muud teenused; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud esemetega seotud tehniline abi või koolitus ja muud teenused;

| b) | rahastamine või rahaline abi lõikes 1 osutatud esemete tarnimiseks, müümiseks või üleandmiseks või seonduva tehnilise abi ja koolituse pakkumiseks |
| --- | --- |

b)

rahastamine või rahaline abi lõikes 1 osutatud esemete tarnimiseks, müümiseks või üleandmiseks või seonduva tehnilise abi ja koolituse pakkumiseks

annab samuti loa asjaomase liikmesriigi pädev asutus.

3.   Liikmesriikide pädevad asutused ei anna luba lõikes 1 osutatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimiseks, müümiseks või üleandmiseks, kui:

| a) | nad teevad kindlaks, et asjaomane tarnimine, müümine või üleandmine või asjaomase teenuse osutamine:






  i) | aitab kaasa uraani rikastamise, ümbertöötlemise või raske veega seotud tegevustele või muudele tuumaenergiaalastele tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga; |
| --- | --- | --- |

a)

nad teevad kindlaks, et asjaomane tarnimine, müümine või üleandmine või asjaomase teenuse osutamine:

i)

aitab kaasa uraani rikastamise, ümbertöötlemise või raske veega seotud tegevustele või muudele tuumaenergiaalastele tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga;

| ii) | aitab kaasa Iraani sõjaliste ja ballistiliste rakettide väljatöötamise programmidele või |
| --- | --- |

ii)

aitab kaasa Iraani sõjaliste ja ballistiliste rakettide väljatöötamise programmidele või

| iii) | on otseselt või kaudselt kasulik Iraani revolutsioonilise kaardiväekorpuse jaoks; |
| --- | --- |

iii)

on otseselt või kaudselt kasulik Iraani revolutsioonilise kaardiväekorpuse jaoks;

| b) | selliste esemete tarnelepingud või sellise abi osutamise lepingud ei sisalda asjakohaseid tagatisi lõpptarbijatele. |
| --- | --- |

b)

selliste esemete tarnelepingud või sellise abi osutamise lepingud ei sisalda asjakohaseid tagatisi lõpptarbijatele.

4.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist.

Artikkel 26g

1.   Eksportiva liikmesriigi pädev asutus annab loa tööstusprotsessi integreerimise tarkvara tarnimiseks, müügiks või üleandmiseks Iraanile liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumi kaudu või nende jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laevu või õhusõidukeid kasutades, olenemata sellest, kas see on pärit nende territooriumilt või mitte.

Liit võtab vajalikke meetmeid, et määratleda käesoleva sättega reguleeritavad asjakohased esemed.

2.   Järgmiseks tegevuseks:

| a) | lõikes 1 osutatud esemetega seotud tehniline abi või koolitus ja muud teenused; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud esemetega seotud tehniline abi või koolitus ja muud teenused;

| b) | rahastamine või rahaline abi lõikes 1 osutatud esemete tarnimiseks, müümiseks või üleandmiseks või seonduva tehnilise abi ja koolituse pakkumiseks, |
| --- | --- |

b)

rahastamine või rahaline abi lõikes 1 osutatud esemete tarnimiseks, müümiseks või üleandmiseks või seonduva tehnilise abi ja koolituse pakkumiseks,

annab samuti loa asjaomase liikmesriigi pädev asutus.

3.   Liikmesriikide pädevad asutused ei anna luba lõikes 1 osutatud esemete, materjalide, seadmete, kaupade ja tehnoloogia tarnimiseks, müümiseks või üleandmiseks, kui:

| a) | nad teevad kindlaks, et asjaomane tarnimine, müümine või üleandmine või asjaomase teenuse osutamine:






  i) | aitab kaasa uraani rikastamise, ümbertöötlemise või raske veega seotud tegevustele või muudele tuumaenergiaalastele tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga; |
| --- | --- | --- |

a)

nad teevad kindlaks, et asjaomane tarnimine, müümine või üleandmine või asjaomase teenuse osutamine:

i)

aitab kaasa uraani rikastamise, ümbertöötlemise või raske veega seotud tegevustele või muudele tuumaenergiaalastele tegevustele, mis ei ole kooskõlas ühise laiaulatusliku tegevuskavaga;

| ii) | aitab kaasa Iraani sõjaliste ja ballistiliste rakettide väljatöötamise programmidele või |
| --- | --- |

ii)

aitab kaasa Iraani sõjaliste ja ballistiliste rakettide väljatöötamise programmidele või

| iii) | on otseselt või kaudselt kasulik Iraani revolutsioonilise kaardiväekorpuse jaoks; |
| --- | --- |

iii)

on otseselt või kaudselt kasulik Iraani revolutsioonilise kaardiväekorpuse jaoks;

| b) | selliste esemete tarnelepingud või sellise abi osutamise lepingud ei sisalda asjakohaseid tagatisi lõpptarbijatele. |
| --- | --- |

b)

selliste esemete tarnelepingud või sellise abi osutamise lepingud ei sisalda asjakohaseid tagatisi lõpptarbijatele.

4.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike oma kavatsusest anda käesoleva artikli kohane luba vähemalt kümme päeva enne loa andmist.”

| 19) | Lisatakse käesoleva otsuse lisades esitatud lisad. |
| --- | --- |

19)

Lisatakse käesoleva otsuse lisades esitatud lisad.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel kuupäeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates kuupäevast, mil nõukogu on võtnud teadmiseks, et IAEA peadirektor on esitanud IAEA juhatajate nõukogule ja ÜRO Julgeolekunõukogule aruande, milles kinnitatakse, et Iraan on võtnud ühise laiaulatusliku tegevuskava V lisa punktides 15.1 kuni 15.11 osutatud meetmed. Kohaldamise kuupäev avaldatakse samal päeval Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. oktoober 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/413/ÜVJP, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2007/140/ÜVJP (ELT L 195, 27.7.2010, lk 39).

1

---

I LISA

„III LISA

Artikli 19 lõike 1 punktis d osutatud isikute ja artikli 20 lõike 1 punktis d osutatud isikute ja üksuste loend

| A. | Isikud |
| --- | --- |

A.

Isikud

| B. | Üksused”. |
| --- | --- |

B.

Üksused”.

---

II LISA

„IV LISA

Artikli 19 lõike 1 punktis e osutatud isikute ja artikli 20 lõike 1 punktis e osutatud isikute ja üksuste loend

| A. | Isikud |
| --- | --- |

A.

Isikud

| B. | Üksused”. |
| --- | --- |

B.

Üksused”.

---

III LISA

„V LISA

ARTIKLI 26 LÕIKES 4 OSUTATUD ISIKUTE JA ÜKSUSTE LOEND

| 1. | AGHA-JANI, Dawood |
| --- | --- |
| 2. | ALAI, Amir Moayyed |
| 3. | ASGARPOUR, Behman |
| 4. | ASHIANI, Mohammad Fedai |
| 5. | ASHTIANI, Abbas Rezaee |
| 6. | ATOMIC ENERGY ORGANISATION OF IRAN (AEOI) |
| 7. | BAKHTIAR, Haleh |
| 8. | BEHZAD, Morteza |
| 9. | ESFAHAN NUCLEAR FUEL RESEARCH AND PRODUCTION CENTRE (NFRPC) AND ESFAHAN NUCLEAR TECHNOLOGY CENTRE (ENTC) |
| 10. | FIRST EAST EXPORT BANK, P.L.C.: |
| 11. | HOSSEINI, Seyyed Hussein |
| 12. | IRANO HIND SHIPPING COMPANY |
| 13. | IRISL BENELUX NV |
| 14. | JABBER IBN HAYAN |
| 15. | KARAJ NUCLEAR RESEARCH CENTRE |
| 16. | KAVOSHYAR COMPANY |
| 17. | LEILABADI, Ali Hajinia |
| 18. | MESBAH ENERGY COMPANY |
| 19. | MODERN INDUSTRIES TECHNIQUE COMPANY |
| 20. | MOHAJERANI, Hamid-Reza |
| 21. | MOHAMMADI, Jafar |
| 22. | MONAJEMI, Ehsan |
| 23. | NOBARI, Houshang |
| 24. | NOVIN ENERGY COMPANY |
| 25. | NUCLEAR RESEARCH CENTER FOR AGRICULTURE AND MEDICINE |
| 26. | PARS TRASH COMPANY |
| 27. | PISHGAM (PIONEER) ENERGY INDUSTRIES |
| 28. | QANNADI, Mohammad |
| 29. | RAHIMI, Amir |
| 30. | RAHIQI, Javad |
| 31. | RASHIDI, Abbas |
| 32. | SABET, M. Javad Karimi |
| 33. | SAFDARI, Seyed Jaber |
| 34. | SOLEYMANI, Ghasem |
| 35. | SOUTH SHIPPING LINE IRAN (SSL) |
| 36. | TAMAS COMPANY”. |

1.

AGHA-JANI, Dawood

2.

ALAI, Amir Moayyed

3.

ASGARPOUR, Behman

4.

ASHIANI, Mohammad Fedai

5.

ASHTIANI, Abbas Rezaee

6.

ATOMIC ENERGY ORGANISATION OF IRAN (AEOI)

7.

BAKHTIAR, Haleh

8.

BEHZAD, Morteza

9.

ESFAHAN NUCLEAR FUEL RESEARCH AND PRODUCTION CENTRE (NFRPC) AND ESFAHAN NUCLEAR TECHNOLOGY CENTRE (ENTC)

10.

FIRST EAST EXPORT BANK, P.L.C.:

11.

HOSSEINI, Seyyed Hussein

12.

IRANO HIND SHIPPING COMPANY

13.

IRISL BENELUX NV

14.

JABBER IBN HAYAN

15.

KARAJ NUCLEAR RESEARCH CENTRE

16.

KAVOSHYAR COMPANY

17.

LEILABADI, Ali Hajinia

18.

MESBAH ENERGY COMPANY

19.

MODERN INDUSTRIES TECHNIQUE COMPANY

20.

MOHAJERANI, Hamid-Reza

21.

MOHAMMADI, Jafar

22.

MONAJEMI, Ehsan

23.

NOBARI, Houshang

24.

NOVIN ENERGY COMPANY

25.

NUCLEAR RESEARCH CENTER FOR AGRICULTURE AND MEDICINE

26.

PARS TRASH COMPANY

27.

PISHGAM (PIONEER) ENERGY INDUSTRIES

28.

QANNADI, Mohammad

29.

RAHIMI, Amir

30.

RAHIQI, Javad

31.

RASHIDI, Abbas

32.

SABET, M. Javad Karimi

33.

SAFDARI, Seyed Jaber

34.

SOLEYMANI, Ghasem

35.

SOUTH SHIPPING LINE IRAN (SSL)

36.

TAMAS COMPANY”.

---

IV LISA

„VI LISA

ARTIKLI 26 LÕIKES 5 OSUTATUD ISIKUTE JA ÜKSUSTE LOEND

| 1. | ACENA SHIPPING COMPANY LIMITED |
| --- | --- |
| 2. | ADVANCE NOVEL |
| 3. | AGHAJARI OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
| 4. | AGHAZADEH, Reza |
| 5. | AHMADIAN, Mohammad |
| 6. | AKHAVAN-FARD, Massoud |
| 7. | ALPHA EFFORT LTD |
| 8. | ALPHA KARA NAVIGATION LIMITED |
| 9. | ALPHA NARI NAVIGATION LIMITED |
| 10. | ARIAN BANK |
| 11. | ARVANDAN OIL & GAS COMPANY |
| 12. | ASHTEAD SHIPPING COMPANY LTD |
| 13. | ASPASIS MARINE CORPORATION |
| 14. | ASSA CORPORATION |
| 15. | ASSA CORPORATION LTD |
| 16. | ATLANTIC INTERMODAL |
| 17. | AVRASYA CONTAINER SHIPPING LINES |
| 18. | AZARAB INDUSTRIES |
| 19. | AZORES SHIPPING COMPANY teise nimega AZORES SHIPPING FZE LLC |
| 20. | BANCO INTERNACIONAL DE DESARROLLO CA |
| 21. | BANK KARGOSHAE |
| 22. | BANK MELLAT |
| 23. | BANK MELLI IRAN INVESTMENT COMPANY |
| 24. | BANK MELLI IRAN ZAO |
| 25. | BANK MELLI PRINTING AND PUBLISHING COMPANY |
| 26. | BANK MELLI |
| 27. | BANK OF INDUSTRY AND MINE |
| 28. | BANK REFAH KARGARAN |
| 29. | BANK TEJARAT |
| 30. | BEST PRECISE LTD |
| 31. | BETA KARA NAVIGATION LTD |
| 32. | BIIS MARITIME LIMITED |
| 33. | BIS MARITIME LIMITED |
| 34. | BONAB RESEARCH CENTER |
| 35. | BRAIT HOLDING SA |
| 36. | BRIGHT JYOTI SHIPPING |
| 37. | BRIGHT SHIP FZC |
| 38. | BUSHEHR SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 39. | BYFLEET SHIPPING COMPANY LTD |
| 40. | CEMENT INVESTMENT AND DEVELOPMENT COMPANY |
| 41. | CENTRAL BANK OF IRAN |
| 42. | CHAPLET SHIPPING LIMITED |
| 43. | COBHAM SHIPPING COMPANY LTD |
| 44. | CONCEPT GIANT LTD |
| 45. | COOPERATIVE DEVELOPMENT BANK |
| 46. | CRYSTAL SHIPPING FZE |
| 47. | DAJMAR, Mohammad Hossein |
| 48. | DAMALIS MARINE CORPORATION |
| 49. | DARYA CAPITAL ADMINISTRATION GMBH |
| 50. | DARYA DELALAN SEFID KHAZAR SHIPPING COMPANY |
| 51. | DELTA KARA NAVIGATION LTD |
| 52. | DELTA NARI NAVIGATION LTD |
| 53. | DIAMOND SHIPPING SERVICES |
| 54. | DORKING SHIPPING COMPANY LTD |
| 55. | EAST OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
| 56. | EDBI EXCHANGE COMPANY |
| 57. | EDBI STOCK BROKERAGE COMPANY |
| 58. | EFFINGHAM SHIPPING COMPANY LTD |
| 59. | EIGHTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 60. | EIGHTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 61. | ELBRUS LTD |
| 62. | ELCHO HOLDING LTD |
| 63. | ELEGANT TARGET DEVELOPMENT LIMITED |
| 64. | ELEVENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 65. | ELEVENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 66. | EMKA COMPANY |
| 67. | EPSILON NARI NAVIGATION LTD |
| 68. | E-SAIL teise nimega E-SAIL SHIPPING COMPANY |
| 69. | ETA NARI NAVIGATION LTD |
| 70. | ETERNAL EXPERT LTD |
| 71. | EUROPÄISCH-IRANISCHE HANDELSBANK |
| 72. | EXPORT DEVELOPMENT BANK OF IRAN |
| 73. | FAIRWAY SHIPPING |
| 74. | FAQIHIAN, Dr Hoseyn |
| 75. | FARNHAM SHIPPING COMPANY LTD |
| 76. | FASIRUS MARINE CORPORATION |
| 77. | FATSA |
| 78. | FIFTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 79. | FIFTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 80. | FIFTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 81. | FIFTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 82. | FIRST ISLAMIC INVESTMENT BANK |
| 83. | FIRST OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 84. | FIRST OCEAN GMBH & CO. KG |
| 85. | FIRST PERSIAN EQUITY FUND |
| 86. | FOURTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 87. | FOURTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 88. | FOURTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 89. | FOURTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 90. | FUTURE BANK BSC |
| 91. | GACHSARAN OIL & GAS COMPANY |
| 92. | GALLIOT MARITIME INCORPORATION |
| 93. | GAMMA KARA NAVIGATION LTD |
| 94. | GIANT KING LIMITED |
| 95. | GOLDEN CHARTER DEVELOPMENT LTD |
| 96. | GOLDEN SUMMIT INVESTMENTS LTD |
| 97. | GOLDEN WAGON DEVELOPMENT LTD |
| 98. | GOLPARVAR, Gholam Hossein |
| 99. | GOMSHALL SHIPPING COMPANY LTD |
| 100. | GOOD LUCK SHIPPING COMPANY LLC |
| 101. | GRAND TRINITY LTD |
| 102. | GREAT EQUITY INVESTMENTS LTD |
| 103. | GREAT METHOD LTD |
| 104. | GREAT PROSPECT INTERNATIONAL LTD |
| 105. | HAFIZ DARYA SHIPPING LINES |
| 106. | HARVEST SUPREME LTD |
| 107. | HARZARU SHIPPING |
| 108. | HELIOTROPE SHIPPING LIMITED |
| 109. | HELIX SHIPPING LIMITED |
| 110. | HK INTERTRADE COMPANY LTD |
| 111. | HONG TU LOGISTICS PRIVATE LIMITED |
| 112. | HORSHAM SHIPPING COMPANY LTD |
| 113. | IFOLD SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 114. | INDUS MARITIME INCORPORATION |
| 115. | INDUSTRIAL DEVELOPMENT & RENOVATION ORGANIZATION |
| 116. | INSIGHT WORLD LTD |
| 117. | INTERNATIONAL SAFE OIL |
| 118. | IOTA NARI NAVIGATION LIMITED |
| 119. | IRAN FUEL CONSERVATION ORGANIZATION |
| 120. | IRAN INSURANCE COMPANY |
| 121. | IRANIAN OFFSHORE ENGINEERING & CONSTRUCTION CO |
| 122. | IRANIAN OIL COMPANY LIMITED |
| 123. | IRANIAN OIL PIPELINES AND TELECOMMUNICATIONS COMPANY (IOPTC) |
| 124. | IRANIAN OIL TERMINALS COMPANY |
| 125. | IRANO MISR SHIPPING COMPANY |
| 126. | IRINVESTSHIP LTD |
| 127. | IRISL (MALTA) LTD |
| 128. | IRISL EUROPE GMBH |
| 129. | IRISL MARINE SERVICES AND ENGINEERING COMPANY |
| 130. | IRISL MARITIME TRAINING INSTITUTE |
| 131. | IRITAL SHIPPING SRL |
| 132. | ISI MARITIME LIMITED |
| 133. | ISIM AMIN LIMITED |
| 134. | ISIM ATR LIMITED |
| 135. | ISIM OLIVE LIMITED |
| 136. | ISIM SAT LIMITED |
| 137. | ISIM SEA CHARIOT LTD |
| 138. | ISIM SEA CRESCENT LTD |
| 139. | ISIM SININ LIMITED |
| 140. | ISIM TAJ MAHAL LTD |
| 141. | ISIM TOUR COMPANY LIMITED |
| 142. | ISLAMIC REPUBLIC OF IRAN SHIPPING LINES |
| 143. | JACKMAN SHIPPING COMPANY |
| 144. | KALA NAFT |
| 145. | KALAN KISH SHIPPING COMPANY LTD |
| 146. | KAPPA NARI NAVIGATION LTD |
| 147. | KARA SHIPPING AND CHARTERING GMBH |
| 148. | KAROON OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
| 149. | KAVERI MARITIME INCORPORATION |
| 150. | KAVERI SHIPPING LLC |
| 151. | KEY CHARTER DEVELOPMENT LTD |
| 152. | KHALILIPOUR, Said Esmail |
| 153. | KHANCHI, Ali Reza |
| 154. | KHAZAR EXPL & PROD CO |
| 155. | KHAZAR SHIPPING LINES |
| 156. | KHEIBAR COMPANY |
| 157. | KING PROSPER INVESTMENTS LTD |
| 158. | KINGDOM NEW LTD |
| 159. | KINGSWOOD SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 160. | KISH SHIPPING LINE MANNING COMPANY |
| 161. | LAMBDA NARI NAVIGATION LIMITED |
| 162. | LANCING SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 163. | LOGISTIC SMART LTD |
| 164. | LOWESWATER LTD |
| 165. | MACHINE SAZI ARAK |
| 166. | MAGNA CARTA LIMITED |
| 167. | MALSHIP SHIPPING AGENCY |
| 168. | MARBLE SHIPPING LIMITED |
| 169. | MAROUN OIL & GAS COMPANY |
| 170. | MASJED-SOLEYMAN OIL & GAS COMPANY |
| 171. | MASTER SUPREME INTERNATIONAL LTD |
| 172. | MAZANDARAN CEMENT COMPANY |
| 173. | MEHR CAYMAN LTD |
| 174. | MELLAT BANK SB CJSC |
| 175. | MELLI AGROCHEMICAL COMPANY PJS |
| 176. | MELLI BANK PLC |
| 177. | MELLI INVESTMENT HOLDING INTERNATIONAL |
| 178. | MELODIOUS MARITIME INCORPORATION |
| 179. | METRO SUPREME INTERNATIONAL LTD |
| 180. | MIDHURST SHIPPING COMPANY LIMITED (MALTA) |
| 181. | MILL DENE LTD |
| 182. | MINISTRY OF ENERGY |
| 183. | MINISTRY OF PETROLEUM |
| 184. | MODALITY LTD |
| 185. | MODERN ELEGANT DEVELOPMENT LTD |
| 186. | MOUNT EVEREST MARITIME INCORPORATION |
| 187. | NAFTIRAN INTERTRADE COMPANY |
| 188. | NAFTIRAN INTERTRADE COMPANY SRL |
| 189. | NAMJOO, Majid |
| 190. | NARI SHIPPING AND CHARTERING GMBH & CO. KG |
| 191. | NARMADA SHIPPING |
| 192. | NATIONAL IRANIAN DRILLING COMPANY |
| 193. | NATIONAL IRANIAN GAS COMPANY |
| 194. | NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY |
| 195. | NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY NEDERLAND (teise nimega: NIOC NETHERLANDS REPRESENTATION OFFICE) |
| 196. | NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY PTE LTD |
| 197. | NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY, INTERNATIONAL AFFAIRS LIMITED |
| 198. | NATIONAL IRANIAN OIL ENGINEERING AND CONSTRUCTION COMPANY (NIOEC) |
| 199. | NATIONAL IRANIAN OIL PRODUCTS DISTRIBUTION COMPANY (NIOPDC) |
| 200. | NATIONAL IRANIAN OIL REFINING AND DISTRIBUTION COMPANY |
| 201. | NATIONAL IRANIAN TANKER COMPANY |
| 202. | NEUMAN LTD |
| 203. | NEW DESIRE LTD |
| 204. | NEW SYNERGY |
| 205. | NEWHAVEN SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 206. | NINTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 207. | NINTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 208. | NOOR AFZA GOSTAR |
| 209. | NORTH DRILLING COMPANY |
| 210. | NUCLEAR FUEL PRODUCTION AND PROCUREMENT COMPANY |
| 211. | OCEAN CAPITAL ADMINISTRATION GMBH |
| 212. | OCEAN EXPRESS AGENCIES PRIVATE LIMITED |
| 213. | ONERBANK ZAO |
| 214. | OXTED SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 215. | PACIFIC SHIPPING |
| 216. | PARS SPECIAL ECONOMIC ENERGY ZONE |
| 217. | PARTNER CENTURY LTD |
| 218. | PEARL ENERGY COMPANY LTD |
| 219. | PEARL ENERGY SERVICES, SA |
| 220. | PERSIA INTERNATIONAL BANK PLC |
| 221. | PETRO SUISSE |
| 222. | PETROIRAN DEVELOPMENT COMPANY LTD |
| 223. | PETROLEUM ENGINEERING & DEVELOPMENT COMPANY |
| 224. | PETROPARS INTERNATIONAL FZE |
| 225. | PETROPARS IRAN COMPANY |
| 226. | PETROPARS LTD |
| 227. | PETROPARS OILFIELD SERVICES COMPANY |
| 228. | PETROPARS UK LIMITED |
| 229. | PETWORTH SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 230. | POST BANK OF IRAN |
| 231. | POWER PLANTS' EQUIPMENT MANUFACTURING COMPANY (SAAKHTE TAJHIZATE NIROOGAHI) |
| 232. | PROSPER METRO INVESTMENTS LTD |
| 233. | RASTKHAH, Engineer Naser |
| 234. | REIGATE SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 235. | RESEARCH INSTITUTE OF NUCLEAR SCIENCE & TECHNOLOGY |
| 236. | REZVANIANZADEH, Mohammad Reza |
| 237. | RISHI MARITIME INCORPORATION |
| 238. | SACKVILLE HOLDINGS LTD |
| 239. | SAFIRAN PAYAM DARYA SHIPPING COMPANY |
| 240. | SALEHI, Ali Akbar |
| 241. | SANFORD GROUP |
| 242. | SANTEXLINES |
| 243. | SECOND OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 244. | SECOND OCEAN GMBH & CO. KG |
| 245. | SEIBOW LOGISTICS LIMITED |
| 246. | SEVENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 247. | SEVENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 248. | SHALLON LTD |
| 249. | SHEMAL CEMENT COMPANY |
| 250. | SHINE STAR LIMITED |
| 251. | SHIPPING COMPUTER SERVICES COMPANY |
| 252. | SILVER UNIVERSE INTERNATIONAL LTD |
| 253. | SINA BANK |
| 254. | SINO ACCESS HOLDINGS |
| 255. | SINOSE MARITIME |
| 256. | SISCO SHIPPING COMPANY LTD |
| 257. | SIXTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 258. | SIXTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 259. | SIXTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 260. | SIXTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 261. | SMART DAY HOLDINGS LTD |
| 262. | SOLTANI, Behzad |
| 263. | SORINET COMMERCIAL TRUST (SCT) |
| 264. | SOROUSH SARAMIN ASATIR |
| 265. | SOUTH WAY SHIPPING AGENCY CO. LTD |
| 266. | SOUTH ZAGROS OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
| 267. | SPARKLE BRILLIANT DEVELOPMENT LIMITED |
| 268. | SPRINGTHORPE LIMITED |
| 269. | STATIRA MARITIME INCORPORATION |
| 270. | SUREH (NUCLEAR REACTORS FUEL COMPANY) |
| 271. | SYSTEM WISE LTD |
| 272. | TAMALARIS CONSOLIDATED LTD |
| 273. | TENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 274. | TENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 275. | TEU FEEDER LIMITED |
| 276. | THETA NARI NAVIGATION |
| 277. | THIRD OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 278. | THIRD OCEAN GMBH & CO. KG |
| 279. | THIRTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 280. | THIRTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 281. | TOP GLACIER COMPANY LIMITED |
| 282. | TOP PRESTIGE TRADING LIMITED |
| 283. | TRADE CAPITAL BANK |
| 284. | TRADE TREASURE |
| 285. | TRUE HONOUR HOLDINGS LTD |
| 286. | TULIP SHIPPING INC |
| 287. | TWELFTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH |
| 288. | TWELFTH OCEAN GMBH & CO. KG |
| 289. | UNIVERSAL TRANSPORTATION LIMITATION UTL |
| 290. | VALFAJR 8TH SHIPPING LINE |
| 291. | WEST OIL & GAS PRODUCTION COMPANY |
| 292. | WESTERN SURGE SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 293. | WISE LING SHIPPING COMPANY LIMITED |
| 294. | ZANJANI, Babak |
| 295. | ZETA NERI NAVIGATION”. |

1.

ACENA SHIPPING COMPANY LIMITED

2.

ADVANCE NOVEL

3.

AGHAJARI OIL & GAS PRODUCTION COMPANY

4.

AGHAZADEH, Reza

5.

AHMADIAN, Mohammad

6.

AKHAVAN-FARD, Massoud

7.

ALPHA EFFORT LTD

8.

ALPHA KARA NAVIGATION LIMITED

9.

ALPHA NARI NAVIGATION LIMITED

10.

ARIAN BANK

11.

ARVANDAN OIL & GAS COMPANY

12.

ASHTEAD SHIPPING COMPANY LTD

13.

ASPASIS MARINE CORPORATION

14.

ASSA CORPORATION

15.

ASSA CORPORATION LTD

16.

ATLANTIC INTERMODAL

17.

AVRASYA CONTAINER SHIPPING LINES

18.

AZARAB INDUSTRIES

19.

AZORES SHIPPING COMPANY teise nimega AZORES SHIPPING FZE LLC

20.

BANCO INTERNACIONAL DE DESARROLLO CA

21.

BANK KARGOSHAE

22.

BANK MELLAT

23.

BANK MELLI IRAN INVESTMENT COMPANY

24.

BANK MELLI IRAN ZAO

25.

BANK MELLI PRINTING AND PUBLISHING COMPANY

26.

BANK MELLI

27.

BANK OF INDUSTRY AND MINE

28.

BANK REFAH KARGARAN

29.

BANK TEJARAT

30.

BEST PRECISE LTD

31.

BETA KARA NAVIGATION LTD

32.

BIIS MARITIME LIMITED

33.

BIS MARITIME LIMITED

34.

BONAB RESEARCH CENTER

35.

BRAIT HOLDING SA

36.

BRIGHT JYOTI SHIPPING

37.

BRIGHT SHIP FZC

38.

BUSHEHR SHIPPING COMPANY LIMITED

39.

BYFLEET SHIPPING COMPANY LTD

40.

CEMENT INVESTMENT AND DEVELOPMENT COMPANY

41.

CENTRAL BANK OF IRAN

42.

CHAPLET SHIPPING LIMITED

43.

COBHAM SHIPPING COMPANY LTD

44.

CONCEPT GIANT LTD

45.

COOPERATIVE DEVELOPMENT BANK

46.

CRYSTAL SHIPPING FZE

47.

DAJMAR, Mohammad Hossein

48.

DAMALIS MARINE CORPORATION

49.

DARYA CAPITAL ADMINISTRATION GMBH

50.

DARYA DELALAN SEFID KHAZAR SHIPPING COMPANY

51.

DELTA KARA NAVIGATION LTD

52.

DELTA NARI NAVIGATION LTD

53.

DIAMOND SHIPPING SERVICES

54.

DORKING SHIPPING COMPANY LTD

55.

EAST OIL & GAS PRODUCTION COMPANY

56.

EDBI EXCHANGE COMPANY

57.

EDBI STOCK BROKERAGE COMPANY

58.

EFFINGHAM SHIPPING COMPANY LTD

59.

EIGHTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

60.

EIGHTH OCEAN GMBH & CO. KG

61.

ELBRUS LTD

62.

ELCHO HOLDING LTD

63.

ELEGANT TARGET DEVELOPMENT LIMITED

64.

ELEVENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

65.

ELEVENTH OCEAN GMBH & CO. KG

66.

EMKA COMPANY

67.

EPSILON NARI NAVIGATION LTD

68.

E-SAIL teise nimega E-SAIL SHIPPING COMPANY

69.

ETA NARI NAVIGATION LTD

70.

ETERNAL EXPERT LTD

71.

EUROPÄISCH-IRANISCHE HANDELSBANK

72.

EXPORT DEVELOPMENT BANK OF IRAN

73.

FAIRWAY SHIPPING

74.

FAQIHIAN, Dr Hoseyn

75.

FARNHAM SHIPPING COMPANY LTD

76.

FASIRUS MARINE CORPORATION

77.

FATSA

78.

FIFTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

79.

FIFTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG

80.

FIFTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

81.

FIFTH OCEAN GMBH & CO. KG

82.

FIRST ISLAMIC INVESTMENT BANK

83.

FIRST OCEAN ADMINISTRATION GMBH

84.

FIRST OCEAN GMBH & CO. KG

85.

FIRST PERSIAN EQUITY FUND

86.

FOURTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

87.

FOURTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG

88.

FOURTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

89.

FOURTH OCEAN GMBH & CO. KG

90.

FUTURE BANK BSC

91.

GACHSARAN OIL & GAS COMPANY

92.

GALLIOT MARITIME INCORPORATION

93.

GAMMA KARA NAVIGATION LTD

94.

GIANT KING LIMITED

95.

GOLDEN CHARTER DEVELOPMENT LTD

96.

GOLDEN SUMMIT INVESTMENTS LTD

97.

GOLDEN WAGON DEVELOPMENT LTD

98.

GOLPARVAR, Gholam Hossein

99.

GOMSHALL SHIPPING COMPANY LTD

100.

GOOD LUCK SHIPPING COMPANY LLC

101.

GRAND TRINITY LTD

102.

GREAT EQUITY INVESTMENTS LTD

103.

GREAT METHOD LTD

104.

GREAT PROSPECT INTERNATIONAL LTD

105.

HAFIZ DARYA SHIPPING LINES

106.

HARVEST SUPREME LTD

107.

HARZARU SHIPPING

108.

HELIOTROPE SHIPPING LIMITED

109.

HELIX SHIPPING LIMITED

110.

HK INTERTRADE COMPANY LTD

111.

HONG TU LOGISTICS PRIVATE LIMITED

112.

HORSHAM SHIPPING COMPANY LTD

113.

IFOLD SHIPPING COMPANY LIMITED

114.

INDUS MARITIME INCORPORATION

115.

INDUSTRIAL DEVELOPMENT & RENOVATION ORGANIZATION

116.

INSIGHT WORLD LTD

117.

INTERNATIONAL SAFE OIL

118.

IOTA NARI NAVIGATION LIMITED

119.

IRAN FUEL CONSERVATION ORGANIZATION

120.

IRAN INSURANCE COMPANY

121.

IRANIAN OFFSHORE ENGINEERING & CONSTRUCTION CO

122.

IRANIAN OIL COMPANY LIMITED

123.

IRANIAN OIL PIPELINES AND TELECOMMUNICATIONS COMPANY (IOPTC)

124.

IRANIAN OIL TERMINALS COMPANY

125.

IRANO MISR SHIPPING COMPANY

126.

IRINVESTSHIP LTD

127.

IRISL (MALTA) LTD

128.

IRISL EUROPE GMBH

129.

IRISL MARINE SERVICES AND ENGINEERING COMPANY

130.

IRISL MARITIME TRAINING INSTITUTE

131.

IRITAL SHIPPING SRL

132.

ISI MARITIME LIMITED

133.

ISIM AMIN LIMITED

134.

ISIM ATR LIMITED

135.

ISIM OLIVE LIMITED

136.

ISIM SAT LIMITED

137.

ISIM SEA CHARIOT LTD

138.

ISIM SEA CRESCENT LTD

139.

ISIM SININ LIMITED

140.

ISIM TAJ MAHAL LTD

141.

ISIM TOUR COMPANY LIMITED

142.

ISLAMIC REPUBLIC OF IRAN SHIPPING LINES

143.

JACKMAN SHIPPING COMPANY

144.

KALA NAFT

145.

KALAN KISH SHIPPING COMPANY LTD

146.

KAPPA NARI NAVIGATION LTD

147.

KARA SHIPPING AND CHARTERING GMBH

148.

KAROON OIL & GAS PRODUCTION COMPANY

149.

KAVERI MARITIME INCORPORATION

150.

KAVERI SHIPPING LLC

151.

KEY CHARTER DEVELOPMENT LTD

152.

KHALILIPOUR, Said Esmail

153.

KHANCHI, Ali Reza

154.

KHAZAR EXPL & PROD CO

155.

KHAZAR SHIPPING LINES

156.

KHEIBAR COMPANY

157.

KING PROSPER INVESTMENTS LTD

158.

KINGDOM NEW LTD

159.

KINGSWOOD SHIPPING COMPANY LIMITED

160.

KISH SHIPPING LINE MANNING COMPANY

161.

LAMBDA NARI NAVIGATION LIMITED

162.

LANCING SHIPPING COMPANY LIMITED

163.

LOGISTIC SMART LTD

164.

LOWESWATER LTD

165.

MACHINE SAZI ARAK

166.

MAGNA CARTA LIMITED

167.

MALSHIP SHIPPING AGENCY

168.

MARBLE SHIPPING LIMITED

169.

MAROUN OIL & GAS COMPANY

170.

MASJED-SOLEYMAN OIL & GAS COMPANY

171.

MASTER SUPREME INTERNATIONAL LTD

172.

MAZANDARAN CEMENT COMPANY

173.

MEHR CAYMAN LTD

174.

MELLAT BANK SB CJSC

175.

MELLI AGROCHEMICAL COMPANY PJS

176.

MELLI BANK PLC

177.

MELLI INVESTMENT HOLDING INTERNATIONAL

178.

MELODIOUS MARITIME INCORPORATION

179.

METRO SUPREME INTERNATIONAL LTD

180.

MIDHURST SHIPPING COMPANY LIMITED (MALTA)

181.

MILL DENE LTD

182.

MINISTRY OF ENERGY

183.

MINISTRY OF PETROLEUM

184.

MODALITY LTD

185.

MODERN ELEGANT DEVELOPMENT LTD

186.

MOUNT EVEREST MARITIME INCORPORATION

187.

NAFTIRAN INTERTRADE COMPANY

188.

NAFTIRAN INTERTRADE COMPANY SRL

189.

NAMJOO, Majid

190.

NARI SHIPPING AND CHARTERING GMBH & CO. KG

191.

NARMADA SHIPPING

192.

NATIONAL IRANIAN DRILLING COMPANY

193.

NATIONAL IRANIAN GAS COMPANY

194.

NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY

195.

NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY NEDERLAND (teise nimega: NIOC NETHERLANDS REPRESENTATION OFFICE)

196.

NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY PTE LTD

197.

NATIONAL IRANIAN OIL COMPANY, INTERNATIONAL AFFAIRS LIMITED

198.

NATIONAL IRANIAN OIL ENGINEERING AND CONSTRUCTION COMPANY (NIOEC)

199.

NATIONAL IRANIAN OIL PRODUCTS DISTRIBUTION COMPANY (NIOPDC)

200.

NATIONAL IRANIAN OIL REFINING AND DISTRIBUTION COMPANY

201.

NATIONAL IRANIAN TANKER COMPANY

202.

NEUMAN LTD

203.

NEW DESIRE LTD

204.

NEW SYNERGY

205.

NEWHAVEN SHIPPING COMPANY LIMITED

206.

NINTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

207.

NINTH OCEAN GMBH & CO. KG

208.

NOOR AFZA GOSTAR

209.

NORTH DRILLING COMPANY

210.

NUCLEAR FUEL PRODUCTION AND PROCUREMENT COMPANY

211.

OCEAN CAPITAL ADMINISTRATION GMBH

212.

OCEAN EXPRESS AGENCIES PRIVATE LIMITED

213.

ONERBANK ZAO

214.

OXTED SHIPPING COMPANY LIMITED

215.

PACIFIC SHIPPING

216.

PARS SPECIAL ECONOMIC ENERGY ZONE

217.

PARTNER CENTURY LTD

218.

PEARL ENERGY COMPANY LTD

219.

PEARL ENERGY SERVICES, SA

220.

PERSIA INTERNATIONAL BANK PLC

221.

PETRO SUISSE

222.

PETROIRAN DEVELOPMENT COMPANY LTD

223.

PETROLEUM ENGINEERING & DEVELOPMENT COMPANY

224.

PETROPARS INTERNATIONAL FZE

225.

PETROPARS IRAN COMPANY

226.

PETROPARS LTD

227.

PETROPARS OILFIELD SERVICES COMPANY

228.

PETROPARS UK LIMITED

229.

PETWORTH SHIPPING COMPANY LIMITED

230.

POST BANK OF IRAN

231.

POWER PLANTS' EQUIPMENT MANUFACTURING COMPANY (SAAKHTE TAJHIZATE NIROOGAHI)

232.

PROSPER METRO INVESTMENTS LTD

233.

RASTKHAH, Engineer Naser

234.

REIGATE SHIPPING COMPANY LIMITED

235.

RESEARCH INSTITUTE OF NUCLEAR SCIENCE & TECHNOLOGY

236.

REZVANIANZADEH, Mohammad Reza

237.

RISHI MARITIME INCORPORATION

238.

SACKVILLE HOLDINGS LTD

239.

SAFIRAN PAYAM DARYA SHIPPING COMPANY

240.

SALEHI, Ali Akbar

241.

SANFORD GROUP

242.

SANTEXLINES

243.

SECOND OCEAN ADMINISTRATION GMBH

244.

SECOND OCEAN GMBH & CO. KG

245.

SEIBOW LOGISTICS LIMITED

246.

SEVENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

247.

SEVENTH OCEAN GMBH & CO. KG

248.

SHALLON LTD

249.

SHEMAL CEMENT COMPANY

250.

SHINE STAR LIMITED

251.

SHIPPING COMPUTER SERVICES COMPANY

252.

SILVER UNIVERSE INTERNATIONAL LTD

253.

SINA BANK

254.

SINO ACCESS HOLDINGS

255.

SINOSE MARITIME

256.

SISCO SHIPPING COMPANY LTD

257.

SIXTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

258.

SIXTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG

259.

SIXTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

260.

SIXTH OCEAN GMBH & CO. KG

261.

SMART DAY HOLDINGS LTD

262.

SOLTANI, Behzad

263.

SORINET COMMERCIAL TRUST (SCT)

264.

SOROUSH SARAMIN ASATIR

265.

SOUTH WAY SHIPPING AGENCY CO. LTD

266.

SOUTH ZAGROS OIL & GAS PRODUCTION COMPANY

267.

SPARKLE BRILLIANT DEVELOPMENT LIMITED

268.

SPRINGTHORPE LIMITED

269.

STATIRA MARITIME INCORPORATION

270.

SUREH (NUCLEAR REACTORS FUEL COMPANY)

271.

SYSTEM WISE LTD

272.

TAMALARIS CONSOLIDATED LTD

273.

TENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

274.

TENTH OCEAN GMBH & CO. KG

275.

TEU FEEDER LIMITED

276.

THETA NARI NAVIGATION

277.

THIRD OCEAN ADMINISTRATION GMBH

278.

THIRD OCEAN GMBH & CO. KG

279.

THIRTEENTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

280.

THIRTEENTH OCEAN GMBH & CO. KG

281.

TOP GLACIER COMPANY LIMITED

282.

TOP PRESTIGE TRADING LIMITED

283.

TRADE CAPITAL BANK

284.

TRADE TREASURE

285.

TRUE HONOUR HOLDINGS LTD

286.

TULIP SHIPPING INC

287.

TWELFTH OCEAN ADMINISTRATION GMBH

288.

TWELFTH OCEAN GMBH & CO. KG

289.

UNIVERSAL TRANSPORTATION LIMITATION UTL

290.

VALFAJR 8TH SHIPPING LINE

291.

WEST OIL & GAS PRODUCTION COMPANY

292.

WESTERN SURGE SHIPPING COMPANY LIMITED

293.

WISE LING SHIPPING COMPANY LIMITED

294.

ZANJANI, Babak

295.

ZETA NERI NAVIGATION”.

---