# Europeiska unionens L 266/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 266 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången13 oktober 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 266

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången13 oktober 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2015/1828 av den 12 oktober 2015 om ändring av förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1829 av den 23 april 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland | 3 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1830 av den 8 juli 2015 om ändring av förordning (EEG) nr 2568/91 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder | 9 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1831 av den 7 oktober 2015 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland | 14 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2015/1832 av den 12 oktober 2015 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av erytritol (E 968) som smakförstärkare i smaksatta drycker som är energireducerade eller utan tillfört socker (
  1
  ) | 27 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1833 av den 12 oktober 2015 om ändring av förordning (EEG) nr 2568/91 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder | 29 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1834 av den 12 oktober 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 53 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2015/1835 av den 12 oktober 2015 om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler | 55 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2015/1836 av den 12 oktober 2015 om ändring av beslut 2013/255/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien | 75 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2015/1837 av den 12 oktober 2015 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen | 83 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2015/1838 av den 12 oktober 2015 om ändring av beslut 2013/391/Gusp till stöd för praktiskt genomförande av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004) när det gäller icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare av dessa | 96 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2015/1828 av den 12 oktober 2015 om ändring av förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1829 av den 23 april 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland

3

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1830 av den 8 juli 2015 om ändring av förordning (EEG) nr 2568/91 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder

9

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1831 av den 7 oktober 2015 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland

14

*

Kommissionens förordning (EU) 2015/1832 av den 12 oktober 2015 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av erytritol (E 968) som smakförstärkare i smaksatta drycker som är energireducerade eller utan tillfört socker (
  1
  )

1

27

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1833 av den 12 oktober 2015 om ändring av förordning (EEG) nr 2568/91 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder

29

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1834 av den 12 oktober 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

53

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2015/1835 av den 12 oktober 2015 om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler

55

*

Rådets beslut (Gusp) 2015/1836 av den 12 oktober 2015 om ändring av beslut 2013/255/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien

75

*

Rådets beslut (Gusp) 2015/1837 av den 12 oktober 2015 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

83

*

Rådets beslut (Gusp) 2015/1838 av den 12 oktober 2015 om ändring av beslut 2013/391/Gusp till stöd för praktiskt genomförande av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004) när det gäller icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare av dessa

96

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 13.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2015/1828

av den 12 oktober 2015

om ändring av förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 215,

med beaktande av rådets beslut 2013/255/Gusp av den 31 maj 2013 om restriktiva åtgärder mot Syrien (1),

med beaktande av det gemensamma förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EU) nr 36/2012 (2) ges verkan åt de flesta av de åtgärder som föreskrivs i beslut 2013/255/Gusp. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EU) nr 36/2012 (2) ges verkan åt de flesta av de åtgärder som föreskrivs i beslut 2013/255/Gusp.

| (2) | Den 12 oktober 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/1836 (3) om ändring av beslut 2013/255/Gusp. Genom beslut (Gusp) 2015/1836 fastställs kriterier för när personer, enheter eller organ ska tas upp på förteckningarna i bilagorna I och II till det beslutet. Motiven för att ta upp personer, enheter eller organ på dessa förteckningar redovisas i skälen till beslut (Gusp) 2015/1836 och beslut 2013/255/Gusp. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 oktober 2015 antog rådet beslut (Gusp) 2015/1836 (3) om ändring av beslut 2013/255/Gusp. Genom beslut (Gusp) 2015/1836 fastställs kriterier för när personer, enheter eller organ ska tas upp på förteckningarna i bilagorna I och II till det beslutet. Motiven för att ta upp personer, enheter eller organ på dessa förteckningar redovisas i skälen till beslut (Gusp) 2015/1836 och beslut 2013/255/Gusp.

| (3) | Åtgärder för att frysa tillgångar faller inom tillämpningsområdet för fördraget, och åtgärder på unionsnivå är därför nödvändiga för att genomföra dem, särskilt för att de ska tillämpas på ett enhetligt sätt av alla medlemsstaters ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

(3)

Åtgärder för att frysa tillgångar faller inom tillämpningsområdet för fördraget, och åtgärder på unionsnivå är därför nödvändiga för att genomföra dem, särskilt för att de ska tillämpas på ett enhetligt sätt av alla medlemsstaters ekonomiska aktörer.

| (4) | Förordning (EU) nr 36/2012 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EU) nr 36/2012 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 36/2012 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 15 ska följande punkter läggas till:
  ”1a.   Förteckningen i bilaga II ska omfatta fysiska och juridiska personer, enheter och organ som, i enlighet med artikel 28.2 i rådets beslut 2013/255/Gusp (4), av rådet har fastställts omfattas av en av följande kategorier:






  a) | Ledande affärsmän med verksamhet i Syrien. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 15 ska följande punkter läggas till:

”1a.   Förteckningen i bilaga II ska omfatta fysiska och juridiska personer, enheter och organ som, i enlighet med artikel 28.2 i rådets beslut 2013/255/Gusp (4), av rådet har fastställts omfattas av en av följande kategorier:

a)

Ledande affärsmän med verksamhet i Syrien.

| b) | Medlemmar av familjerna al-Asad (även skrivet Assad) eller Makhlouf. |
| --- | --- |

b)

Medlemmar av familjerna al-Asad (även skrivet Assad) eller Makhlouf.

| c) | Personer som innehaft ministerposter i den syriska regeringen efter maj 2011. |
| --- | --- |

c)

Personer som innehaft ministerposter i den syriska regeringen efter maj 2011.

| d) | Företrädare för den syriska militärmakten som efter maj 2011 haft motsvarande ’överstes’ grad eller högre. |
| --- | --- |

d)

Företrädare för den syriska militärmakten som efter maj 2011 haft motsvarande ’överstes’ grad eller högre.

| e) | Medarbetare vid de syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna som varit i tjänst efter maj 2011. |
| --- | --- |

e)

Medarbetare vid de syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna som varit i tjänst efter maj 2011.

| f) | Medlemmar av regimtrogna milisförband. |
| --- | --- |

f)

Medlemmar av regimtrogna milisförband.

| g) | Personer, enheter, organ eller institutioner som är verksamma inom området för spridning av kemiska vapen. |
| --- | --- |

g)

Personer, enheter, organ eller institutioner som är verksamma inom området för spridning av kemiska vapen.

Samt fysiska eller juridiska personer och enheter som har anknytning till dem, och för vilka artikel 21 i denna förordning inte ska tillämpas.

1b.   Personer, enheter och organ inom en av de kategorier som anges i punkt 1a ska inte uppföras eller kvarstå på förteckningen över personer, enheter och organ i bilaga II om det föreligger tillräckliga uppgifter om att de inte, eller inte längre, har samröre med regimen eller utövar inflytande över den och inte heller utgör någon reell risk i fråga om kringgående.

(4)  Rådets beslut 2013/255/Gusp av den 31 maj 2013 om restriktiva åtgärder mot Syrien (EUT L 147, 1.6.2013, s. 14).”"

| 2. | Artikel 32.2 ska ersättas av följande:
  ”2.   Rådet ska meddela sitt beslut om uppförandet på förteckningen som avses i punkt 1 i denna artikel, inbegripet skälen därtill, till personen, enheten eller organet som berörs, antingen direkt, om adressen är känd, eller genom att ett meddelande offentliggörs, så att personen, enheten eller organet ges tillfälle att lämna synpunkter. I synnerhet kan personer, enheter eller organ som är uppförda på förteckningen i bilaga II på grund av att de omfattas av de kategorier av personer, enheter eller organ som anges i artikel 15.1a framlägga bevis eller synpunkter om varför de anser att deras uppförande på förteckningen inte är berättigat även om de omfattas av en sådan kategori.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 32.2 ska ersättas av följande:

”2.   Rådet ska meddela sitt beslut om uppförandet på förteckningen som avses i punkt 1 i denna artikel, inbegripet skälen därtill, till personen, enheten eller organet som berörs, antingen direkt, om adressen är känd, eller genom att ett meddelande offentliggörs, så att personen, enheten eller organet ges tillfälle att lämna synpunkter. I synnerhet kan personer, enheter eller organ som är uppförda på förteckningen i bilaga II på grund av att de omfattas av de kategorier av personer, enheter eller organ som anges i artikel 15.1a framlägga bevis eller synpunkter om varför de anser att deras uppförande på förteckningen inte är berättigat även om de omfattas av en sådan kategori.”

| 3. | Rubriken till bilaga II ska ersättas med följande:
  ”BILAGA II
  Förteckning över de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som avses i artiklarna 14, 15.1 a och 15.1a”. |
| --- | --- |

3.

Rubriken till bilaga II ska ersättas med följande:

”BILAGA II

Förteckning över de fysiska eller juridiska personer, enheter och organ som avses i artiklarna 14, 15.1 a och 15.1a”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 12 oktober 2015.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  EUT L 147, 1.6.2013, s. 14.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 36/2012 av den 18 januari 2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien och om upphävande av förordning (EU) nr 442/2011 (EUT L 16, 19.1.2012, s. 1).

2

(3)  Rådets beslut (Gusp) 2015/1836 av den 12 oktober 2015 om ändring av beslut 2013/255/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien (se sidan 75 i detta nummer av EUT).

3

---

| 13.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/3

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/1829

av den 23 april 2015

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 av den 22 oktober 2014 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 3/2008 (1), särskilt artikel 7.2, artikel 11.1, artikel 13.1 andra stycket och artikel 15.8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (2), särskilt artiklarna 64.6 a och 66.3 d, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1144/2014 upphäver rådets förordning (EG) nr 3/2008 (3) och fastställer nya villkor på vilka informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter och vissa livsmedel framställda från jordbruksprodukter och som genomförs på den inre marknaden eller i tredjeland, helt eller delvis får finansieras via unionens budget. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1144/2014 upphäver rådets förordning (EG) nr 3/2008 (3) och fastställer nya villkor på vilka informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter och vissa livsmedel framställda från jordbruksprodukter och som genomförs på den inre marknaden eller i tredjeland, helt eller delvis får finansieras via unionens budget.

| (2) | Reglerna i denna förordning avser främst de enkla program som förvaltas av medlemsstaterna. För multiprogram, som förvaltas direkt av kommissionen, bör Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (4) tillämpas. Trots det bör de villkor enligt vilka en förslagsställande organisation får lägga fram ett program, som anges i artikel 1 i denna förordning, tillämpas på såväl multiprogram som enkla program. |
| --- | --- |

(2)

Reglerna i denna förordning avser främst de enkla program som förvaltas av medlemsstaterna. För multiprogram, som förvaltas direkt av kommissionen, bör Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (4) tillämpas. Trots det bör de villkor enligt vilka en förslagsställande organisation får lägga fram ett program, som anges i artikel 1 i denna förordning, tillämpas på såväl multiprogram som enkla program.

| (3) | I artikel 7 i förordning (EU) nr 1144/2014 fastställs förteckningen över förslagsställande organisationer. Det är nödvändigt att precisera på vilka villkor varje kategori av förslagsställande organisation får lämna in ett förslag till ett program för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som medfinansieras av unionen. För att säkerställa att de förslagsställande organisationerna är representativa för den berörda sektorn är det nödvändigt att precisera vilken representationsnivå som krävs. När så är möjligt kommer den enklaste regeln, dvs. den organisation som företräder majoriteten av sektorn, att tillämpas. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 7 i förordning (EU) nr 1144/2014 fastställs förteckningen över förslagsställande organisationer. Det är nödvändigt att precisera på vilka villkor varje kategori av förslagsställande organisation får lämna in ett förslag till ett program för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som medfinansieras av unionen. För att säkerställa att de förslagsställande organisationerna är representativa för den berörda sektorn är det nödvändigt att precisera vilken representationsnivå som krävs. När så är möjligt kommer den enklaste regeln, dvs. den organisation som företräder majoriteten av sektorn, att tillämpas.

| (4) | Informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som medfinansieras av unionen bör syfta till att öppna nya marknader i tredjeländer och bör utföras av ett större antal organisationer. I syfte att öka konkurrensen och säkerställa största möjliga tillgång till unionens program för säljfrämjande åtgärder, bör det fastställas regler som garanterar att en organisation inte erhåller stöd för samma säljfrämjande program mer än två gånger i följd. |
| --- | --- |

(4)

Informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som medfinansieras av unionen bör syfta till att öppna nya marknader i tredjeländer och bör utföras av ett större antal organisationer. I syfte att öka konkurrensen och säkerställa största möjliga tillgång till unionens program för säljfrämjande åtgärder, bör det fastställas regler som garanterar att en organisation inte erhåller stöd för samma säljfrämjande program mer än två gånger i följd.

| (5) | Vid val av organ med ansvar för genomförande av enkla program måste de förslagsställande organisationerna säkerställa bästa förhållande mellan kvalitet och pris. När de gör detta måste de undvika eventuella intressekonflikter. Om den förslagsställande organisationen är ett offentligrättsligt organ i den mening som avses i artikel 2.1.4 i Europaparlamentets och rådet direktiv 2014/24/EU (5) kommer de regler som föreskrivs i det direktivet och som sedan införlivats i nationell lagstiftning att tillämpas. |
| --- | --- |

(5)

Vid val av organ med ansvar för genomförande av enkla program måste de förslagsställande organisationerna säkerställa bästa förhållande mellan kvalitet och pris. När de gör detta måste de undvika eventuella intressekonflikter. Om den förslagsställande organisationen är ett offentligrättsligt organ i den mening som avses i artikel 2.1.4 i Europaparlamentets och rådet direktiv 2014/24/EU (5) kommer de regler som föreskrivs i det direktivet och som sedan införlivats i nationell lagstiftning att tillämpas.

| (6) | Unionens program för säljfrämjande åtgärder bör komplettera och förstärka medlemsstaternas åtgärder och inriktas på ett unionsbudskap. I detta avseende bör informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som medfinansieras av unionen uppvisa en specifik unionsdimension för vilken nödvändiga kriterier måste fastställas. |
| --- | --- |

(6)

Unionens program för säljfrämjande åtgärder bör komplettera och förstärka medlemsstaternas åtgärder och inriktas på ett unionsbudskap. I detta avseende bör informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som medfinansieras av unionen uppvisa en specifik unionsdimension för vilken nödvändiga kriterier måste fastställas.

| (7) | Hittills har de förslagsställande organisationerna, i nästan två tredjedelar av de program som genomförts på den inre marknaden, endast inriktat sig på ursprungsmedlemsstaten. Dessutom får produkternas ursprung nu vara synligt på informationsmaterial och säljfrämjande material på vissa villkor. För att säkerställa ett verkligt mervärde för unionen, bör målmarknaderna för de program som medfinansieras av unionen och som genomförs på den inre marknaden utvidgas och inte begränsas till den förslagsställande organisationens ursprungsmedlemsstat, såvida inte programmen förmedlar ett budskap om europeiska kvalitetsordningar eller goda kostvanor i linje med Europeiska kommissionens vitbok om en EU-strategi för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma (6). |
| --- | --- |

(7)

Hittills har de förslagsställande organisationerna, i nästan två tredjedelar av de program som genomförts på den inre marknaden, endast inriktat sig på ursprungsmedlemsstaten. Dessutom får produkternas ursprung nu vara synligt på informationsmaterial och säljfrämjande material på vissa villkor. För att säkerställa ett verkligt mervärde för unionen, bör målmarknaderna för de program som medfinansieras av unionen och som genomförs på den inre marknaden utvidgas och inte begränsas till den förslagsställande organisationens ursprungsmedlemsstat, såvida inte programmen förmedlar ett budskap om europeiska kvalitetsordningar eller goda kostvanor i linje med Europeiska kommissionens vitbok om en EU-strategi för hälsofrågor som rör kost, övervikt och fetma (6).

| (8) | För att undvika överlappningar med de säljfrämjande åtgärder som finansieras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (7), är det nödvändigt att undanta från finansiering enligt denna förordning sådana program som endast har lokala effekter, och att främja program som kommer att ha betydande gränsöverskridande täckning, särskilt på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(8)

För att undvika överlappningar med de säljfrämjande åtgärder som finansieras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (7), är det nödvändigt att undanta från finansiering enligt denna förordning sådana program som endast har lokala effekter, och att främja program som kommer att ha betydande gränsöverskridande täckning, särskilt på den inre marknaden.

| (9) | Informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som medfinansieras av unionen bör inte vara inriktade på varumärken eller ett visst ursprung utan bör förmedla ett unionsbudskap. I detta avseende bör informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder på den inre marknaden som omfattar en sådan ordning som avses i artikel 5.4 i förordning (EU) nr 1144/2014 förmedla ett budskap om egenskaper eller garantier som dessa ordningar ger, särskilt i syfte att öka medvetenheten om och igenkänningen av unionens kvalitetsordningar. |
| --- | --- |

(9)

Informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som medfinansieras av unionen bör inte vara inriktade på varumärken eller ett visst ursprung utan bör förmedla ett unionsbudskap. I detta avseende bör informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder på den inre marknaden som omfattar en sådan ordning som avses i artikel 5.4 i förordning (EU) nr 1144/2014 förmedla ett budskap om egenskaper eller garantier som dessa ordningar ger, särskilt i syfte att öka medvetenheten om och igenkänningen av unionens kvalitetsordningar.

| (10) | I syfte att informera konsumenterna bör det preciseras att all information om en produkts hälsoeffekter måste bygga på en erkänd vetenskaplig grund och uppfylla kraven i bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 (8) eller godkännas av de behöriga nationella myndigheter som ansvarar för folkhälsan i det land där verksamheten bedrivs. |
| --- | --- |

(10)

I syfte att informera konsumenterna bör det preciseras att all information om en produkts hälsoeffekter måste bygga på en erkänd vetenskaplig grund och uppfylla kraven i bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 (8) eller godkännas av de behöriga nationella myndigheter som ansvarar för folkhälsan i det land där verksamheten bedrivs.

| (11) | Med tanke på de säljfrämjande åtgärdernas specifika karaktär bör det fastställas regler om stödberättigande kostnader som uppkommit för stödmottagaren vid genomförandet av ett program. |
| --- | --- |

(11)

Med tanke på de säljfrämjande åtgärdernas specifika karaktär bör det fastställas regler om stödberättigande kostnader som uppkommit för stödmottagaren vid genomförandet av ett program.

| (12) | Enkla program bör finansieras på grundval av förordning (EU) nr 1306/2013. I artikel 19.4 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 (9) föreskrivs att avgifter som hänför sig till säkerheter ska betalas av den som ställer säkerheten. Enligt artikel 126.3 andra stycket a i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, som bör tillämpas på multiprogram, ska kostnader som avser en säkerhet vid förfinansiering som bidragsmottagaren ställer betraktas som berättigande till finansiering från unionen. För att säkerställa likabehandling mellan enkla program och multiprogram som båda kan lämnas in av samma förslagsställande organisationer, bör det göras undantag från artikel 19.4 i förordning (EU) nr 907/2014 och kostnader för säkerheter bör berättiga till finansiering från unionen. |
| --- | --- |

(12)

Enkla program bör finansieras på grundval av förordning (EU) nr 1306/2013. I artikel 19.4 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 (9) föreskrivs att avgifter som hänför sig till säkerheter ska betalas av den som ställer säkerheten. Enligt artikel 126.3 andra stycket a i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, som bör tillämpas på multiprogram, ska kostnader som avser en säkerhet vid förfinansiering som bidragsmottagaren ställer betraktas som berättigande till finansiering från unionen. För att säkerställa likabehandling mellan enkla program och multiprogram som båda kan lämnas in av samma förslagsställande organisationer, bör det göras undantag från artikel 19.4 i förordning (EU) nr 907/2014 och kostnader för säkerheter bör berättiga till finansiering från unionen.

| (13) | För att på ett effektivt sätt skydda unionens finansiella intressen bör lämpliga bestämmelser antas för att bekämpa bedrägeri och allvarliga försumligheter. För detta ändamål bör det fastställas administrativa sanktioner med beaktande av principerna om effektivitet, proportionalitet och avskräckande effekt. De administrativa sanktionerna enligt denna förordning bör betraktas som tillräckligt avskräckande för att motverka avsiktliga felaktigheter. |
| --- | --- |

(13)

För att på ett effektivt sätt skydda unionens finansiella intressen bör lämpliga bestämmelser antas för att bekämpa bedrägeri och allvarliga försumligheter. För detta ändamål bör det fastställas administrativa sanktioner med beaktande av principerna om effektivitet, proportionalitet och avskräckande effekt. De administrativa sanktionerna enligt denna förordning bör betraktas som tillräckligt avskräckande för att motverka avsiktliga felaktigheter.

| (14) | För tydlighetens skull och av rättssäkerhetsskäl, bör kommissionens förordning (EG) nr 501/2008 (10) om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 3/2008 upphöra att gälla. Den bör emellertid fortsätta att tillämpas i fråga om program som har valts ut enligt förordningens bestämmelser. |
| --- | --- |

(14)

För tydlighetens skull och av rättssäkerhetsskäl, bör kommissionens förordning (EG) nr 501/2008 (10) om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 3/2008 upphöra att gälla. Den bör emellertid fortsätta att tillämpas i fråga om program som har valts ut enligt förordningens bestämmelser.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Villkor enligt vilka en förslagsställande organisation får lämna in ett enkelt program eller multiprogram

1.   De förslagsställande organisationer som avses i artikel 7.1 i förordning (EU) nr 1144/2014 får lämna in ett förslag till ett program för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder förutsatt att de är representativa för sektorn eller produkten i fråga, enligt följande:

| a) | Branschorganisationer eller branschövergripande organ som är etablerade i en medlemsstat eller på unionsnivå, enligt vad som avses i artikel 7.1 a och b i förordning (EU) nr 1144/2014, ska anses vara representativa för den sektor som berörs av programmet






  i) | om de står för minst 50 % av antalet producenter, eller 50 % av volymen eller värdet av avsättningsbar produktion av den eller de produkter eller den sektor som berörs i medlemsstaten i fråga eller på unionsnivå, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Branschorganisationer eller branschövergripande organ som är etablerade i en medlemsstat eller på unionsnivå, enligt vad som avses i artikel 7.1 a och b i förordning (EU) nr 1144/2014, ska anses vara representativa för den sektor som berörs av programmet

i)

om de står för minst 50 % av antalet producenter, eller 50 % av volymen eller värdet av avsättningsbar produktion av den eller de produkter eller den sektor som berörs i medlemsstaten i fråga eller på unionsnivå, eller

| ii) | om de är en branschorganisation som erkänts av medlemsstaten i enlighet med artikel 158 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (11) eller artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (12). |
| --- | --- |

ii)

om de är en branschorganisation som erkänts av medlemsstaten i enlighet med artikel 158 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (11) eller artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (12).

| b) | Grupper enligt definitionen i artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (13) och som avses i artikel 7.1 a i förordning (EU) nr 1144/2014, ska anses vara representativa för namnet som är skyddat enligt förordning (EU) nr 1151/2012 och som omfattas av programmet, om de står för minst 50 % av volymen eller värdet av avsättningsbar produktion av den eller de produkter vars namn är skyddat. |
| --- | --- |

b)

Grupper enligt definitionen i artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (13) och som avses i artikel 7.1 a i förordning (EU) nr 1144/2014, ska anses vara representativa för namnet som är skyddat enligt förordning (EU) nr 1151/2012 och som omfattas av programmet, om de står för minst 50 % av volymen eller värdet av avsättningsbar produktion av den eller de produkter vars namn är skyddat.

| c) | Producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer enligt vad som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1144/2014 ska anses vara representativa för den eller de produkter eller den sektor som berörs av programmet om de har erkänts av medlemsstaten i enlighet med artiklarna 154 eller 156 i förordning (EU) nr 1308/2013 eller artikel 14 i förordning (EU) nr 1379/2013. |
| --- | --- |

c)

Producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer enligt vad som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1144/2014 ska anses vara representativa för den eller de produkter eller den sektor som berörs av programmet om de har erkänts av medlemsstaten i enlighet med artiklarna 154 eller 156 i förordning (EU) nr 1308/2013 eller artikel 14 i förordning (EU) nr 1379/2013.

| d) | Med undantag för program som genomförs efter förlorat konsumentförtroende, ska organ inom den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin, enligt vad som avses i artikel 7.1 d i förordning (EU) nr 1144/2014, vara representativa för den eller de sektorer som berörs av programmet genom att ha företrädare för denna eller dessa produkter eller för denna sektor bland sina medlemmar. |
| --- | --- |

d)

Med undantag för program som genomförs efter förlorat konsumentförtroende, ska organ inom den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin, enligt vad som avses i artikel 7.1 d i förordning (EU) nr 1144/2014, vara representativa för den eller de sektorer som berörs av programmet genom att ha företrädare för denna eller dessa produkter eller för denna sektor bland sina medlemmar.

2.   Genom undantag från punkterna 1 a i och 1 b kan lägre tröskelvärden godtas, om den förslagsställande organisationen visar i det inlämnade förslaget att det finns särskilda omständigheter, inbegripet bevis på marknadens struktur, som skulle motivera behandling av den förslagsställande organisationen som representativ för produkten, produkterna eller sektorn i fråga.

3.   Den förslagsställande organisationen ska ha de nödvändiga tekniska, finansiella och yrkesmässiga resurserna för att genomföra programmet på ett effektivt sätt.

4.   En förslagsställande organisation får inte ta emot stöd för program för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för samma produkt eller ordning som genomförs på samma geografiska marknad mer än två gånger i följd.

Artikel 2

Val av organ med ansvar för genomförande av enkla program

1.   Förslagsställande organisationer måste utse organ med ansvar för genomförande av enkla program som garanterar bästa förhållandet mellan kvalitet och pris. De ska därvidlag vidta alla åtgärder för att undvika situationer där ekonomiska intressen, politiska eller nationella kopplingar, familjeskäl, känslomässiga skäl eller andra gemensamma intressen (intressekonflikter) äventyrar ett opartiskt och objektivt genomförande av programmet.

2.   Om den förslagsställande organisationen är ett offentligrättsligt organ i den mening som avses i artikel 2.1.4 i direktiv 2014/24/EU, måste den utse organ med ansvar för genomförande av enkla program i enlighet med den nationella lagstiftning som införlivar det direktivet.

Artikel 3

Enkla program som berättigar till stöd

1.   För att berättiga till stöd ska följande gälla för enkla program:

| a) | De ska vara förenliga med den unionslagstiftning som reglerar de berörda produkterna och saluföringen av dessa. |
| --- | --- |

a)

De ska vara förenliga med den unionslagstiftning som reglerar de berörda produkterna och saluföringen av dessa.

| b) | De ska vara av betydande omfattning, särskilt i fråga om den förväntade mätbara gränsöverskridande inverkan. På den inre marknaden innebär detta att ett program ska genomföras i minst två medlemsstater med en sammanhängande andel av den anslagna budgeten, särskilt med hänsyn tagen till storleken på marknaden för var och en av de berörda medlemsstaterna, eller genomföras i en medlemsstat om denna medlemsstat inte är densamma som den eller de förslagsställande organisationernas ursprungsmedlemsstat. Detta krav gäller inte program för att förmedla ett budskap som avser unionens kvalitetsordningar enligt vad som avses i artikel 5.4 a, b och c i förordning (EU) nr 1144/2014 och program för att förmedla ett budskap som gäller goda kostvanor. |
| --- | --- |

b)

De ska vara av betydande omfattning, särskilt i fråga om den förväntade mätbara gränsöverskridande inverkan. På den inre marknaden innebär detta att ett program ska genomföras i minst två medlemsstater med en sammanhängande andel av den anslagna budgeten, särskilt med hänsyn tagen till storleken på marknaden för var och en av de berörda medlemsstaterna, eller genomföras i en medlemsstat om denna medlemsstat inte är densamma som den eller de förslagsställande organisationernas ursprungsmedlemsstat. Detta krav gäller inte program för att förmedla ett budskap som avser unionens kvalitetsordningar enligt vad som avses i artikel 5.4 a, b och c i förordning (EU) nr 1144/2014 och program för att förmedla ett budskap som gäller goda kostvanor.

| c) | De ska ha en unionsdimension, både i fråga om budskapets innehåll och inverkan, och i synnerhet innehålla information om europeiska produktionsnormer, europeiska livsmedelsprodukters kvalitet och säkerhet och europeiska matvanor och matkultur, främja bilden av europeiska produkter på den inre marknaden och på internationella marknader, öka medvetenheten om europeiska produkter och logotyper hos allmänhet och företag. Detta innebär i synnerhet för ett program på den inre marknaden som omfattar en eller flera ordningar enligt vad som avses i artikel 5.4 i förordning (EU) nr 1144/2014 att fokusera på den eller dessa ordningar i sitt huvudsakliga unionsbudskap. Om en eller flera produkter i detta program illustrerar en eller flera ordningar ska dessa framställas som ett sekundärt budskap i förhållande till det huvudsakliga unionsbudskapet. |
| --- | --- |

c)

De ska ha en unionsdimension, både i fråga om budskapets innehåll och inverkan, och i synnerhet innehålla information om europeiska produktionsnormer, europeiska livsmedelsprodukters kvalitet och säkerhet och europeiska matvanor och matkultur, främja bilden av europeiska produkter på den inre marknaden och på internationella marknader, öka medvetenheten om europeiska produkter och logotyper hos allmänhet och företag. Detta innebär i synnerhet för ett program på den inre marknaden som omfattar en eller flera ordningar enligt vad som avses i artikel 5.4 i förordning (EU) nr 1144/2014 att fokusera på den eller dessa ordningar i sitt huvudsakliga unionsbudskap. Om en eller flera produkter i detta program illustrerar en eller flera ordningar ska dessa framställas som ett sekundärt budskap i förhållande till det huvudsakliga unionsbudskapet.

2.   Dessutom, om ett budskap som förmedlas genom ett program rör information om hälsoeffekter, ska det budskapet

| a) | på den inre marknaden, vara förenligt med bilagan till förordning (EG) nr 1924/2006, eller godkännas av den behöriga nationella myndighet som ansvarar för folkhälsofrågor i den medlemsstat där verksamheten utförs, |
| --- | --- |

a)

på den inre marknaden, vara förenligt med bilagan till förordning (EG) nr 1924/2006, eller godkännas av den behöriga nationella myndighet som ansvarar för folkhälsofrågor i den medlemsstat där verksamheten utförs,

| b) | i tredjeländer, godkännas av den behöriga nationella myndighet som ansvarar för folkhälsofrågor i det land där verksamheten utförs. |
| --- | --- |

b)

i tredjeländer, godkännas av den behöriga nationella myndighet som ansvarar för folkhälsofrågor i det land där verksamheten utförs.

Artikel 4

Kostnaderna för enkla program som berättigar till unionsfinansiering

1.   Kostnader berättigar till unionsfinansiering om de uppfyller samtliga nedanstående kriterier:

| a) | De ska, med undantag för kostnader i samband med slutrapporter och utvärdering, vara sådana kostnader som faktiskt uppstår för den förslagsställande organisationen under programmets genomförande. |
| --- | --- |

a)

De ska, med undantag för kostnader i samband med slutrapporter och utvärdering, vara sådana kostnader som faktiskt uppstår för den förslagsställande organisationen under programmets genomförande.

| b) | De ska vara angivna i den beräknade totala budgeten för programmet. |
| --- | --- |

b)

De ska vara angivna i den beräknade totala budgeten för programmet.

| c) | De ska vara nödvändiga för genomförandet av det program som medfinansieringen är avsedd för. |
| --- | --- |

c)

De ska vara nödvändiga för genomförandet av det program som medfinansieringen är avsedd för.

| d) | De ska kunna identifieras och kontrolleras och i synnerhet finnas redovisade i den förslagsställande organisationens räkenskaper i enlighet med de redovisningsstandarder som tillämpas i det land där den förslagsställande organisationen är etablerad. |
| --- | --- |

d)

De ska kunna identifieras och kontrolleras och i synnerhet finnas redovisade i den förslagsställande organisationens räkenskaper i enlighet med de redovisningsstandarder som tillämpas i det land där den förslagsställande organisationen är etablerad.

| e) | De ska uppfylla kraven i tillämplig skattelagstiftning och social lagstiftning. |
| --- | --- |

e)

De ska uppfylla kraven i tillämplig skattelagstiftning och social lagstiftning.

| f) | De ska vara rimliga, berättigade och förenliga med principen om sund ekonomisk förvaltning, särskilt i fråga om sparsamhet och kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

f)

De ska vara rimliga, berättigade och förenliga med principen om sund ekonomisk förvaltning, särskilt i fråga om sparsamhet och kostnadseffektivitet.

2.   I den förslagsinfordran som avses i artikel 8.2 i förordning (EU) nr 1144/2014 ska det preciseras vilka kostnadskategorier som berättigar till finansiering från unionen.

Följande kostnadskategorier ska dock vara stödberättigande:

| a) | Genom undantag från artikel 19.4 i förordning (EU) nr 907/2014, kostnader för en säkerhet som ställts i förväg av en bank eller ett finansinstitut och som lämnats av den förslagsställande organisationen när en sådan säkerhet krävs i enlighet med artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1144/2014. |
| --- | --- |

a)

Genom undantag från artikel 19.4 i förordning (EU) nr 907/2014, kostnader för en säkerhet som ställts i förväg av en bank eller ett finansinstitut och som lämnats av den förslagsställande organisationen när en sådan säkerhet krävs i enlighet med artikel 15.6 i förordning (EU) nr 1144/2014.

| b) | Kostnader för externa revisioner när sådana revisioner krävs som underlag för begäran om utbetalningar. |
| --- | --- |

b)

Kostnader för externa revisioner när sådana revisioner krävs som underlag för begäran om utbetalningar.

| c) | Personalkostnader begränsade till löner och socialförsäkringsavgifter och andra kostnader som ingår i lönen till personal anlitad för programmets genomförande och som följer av tillämplig nationell lagstiftning eller anställningsavtalet, kostnader för fysiska personer som arbetar enligt ett annat direkt avtal med den förslagsställande organisationen än ett anställningsavtal eller som är utstationerade av en tredje part mot betalning. |
| --- | --- |

c)

Personalkostnader begränsade till löner och socialförsäkringsavgifter och andra kostnader som ingår i lönen till personal anlitad för programmets genomförande och som följer av tillämplig nationell lagstiftning eller anställningsavtalet, kostnader för fysiska personer som arbetar enligt ett annat direkt avtal med den förslagsställande organisationen än ett anställningsavtal eller som är utstationerade av en tredje part mot betalning.

| d) | Mervärdesskatt (moms) när den inte är återvinningsbar i enlighet med nationell momslagstiftning och betalas av en annan mottagare än en icke beskattningsbar person enligt definitionen i artikel 13.1 första stycket i rådets direktiv 2006/112/EG (14). |
| --- | --- |

d)

Mervärdesskatt (moms) när den inte är återvinningsbar i enlighet med nationell momslagstiftning och betalas av en annan mottagare än en icke beskattningsbar person enligt definitionen i artikel 13.1 första stycket i rådets direktiv 2006/112/EG (14).

| e) | Kostnader för de studier för att utvärdera resultaten av informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avses i artikel 15.4 i förordning (EU) nr 1144/2014 och som genomförs av ett oberoende och kvalificerat externt organ. |
| --- | --- |

e)

Kostnader för de studier för att utvärdera resultaten av informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avses i artikel 15.4 i förordning (EU) nr 1144/2014 och som genomförs av ett oberoende och kvalificerat externt organ.

3.   Indirekta stödberättigande kostnader ska fastställas genom tillämpning av en schablonsats på 4 % av den förslagsställande organisationens sammanlagda direkta stödberättigande personalkostnader.

Artikel 5

Administrativa sanktioner vad gäller enkla program

1.   I händelse av oriktigheter ska den förslagsställande organisationen åläggas en administrativ sanktion som ska bestå i en betalning av dubbla skillnaden mellan det ursprungligen betalda eller begärda beloppet och det belopp som faktiskt ska betalas.

2.   I händelse av en allvarlig försummelse, särskilt upprepning av de oriktigheter som avses i punkt 1 eller när den förslagsställande organisationen har konstaterats på ett allvarligt sätt ha brutit mot sina skyldigheter vid valet av program eller deras genomförande, ska den förslagsställande organisationen fråntas rätten att delta i informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder under en period på tre år räknat från den dag då överträdelsen konstaterades.

Artikel 6

Upphävande

Förordning (EG) nr 501/2008 ska upphöra att gälla. Den är dock fortfarande tillämplig på program som godkänts i enlighet med dess bestämmelser före den 1 december 2015.

Artikel 7

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 december 2015 på programförslag som lämnas in från och med den 1 december 2015 och därefter.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 april 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 317, 4.11.2014, s. 56.

1

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 3/2008 av den 17 december 2007 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland (EUT L 3, 5.1.2008, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65). Direktiv 2004/18/EG ska upphöra att gälla med verkan från och med den 18 april 2016.

5

(6)  KOM(2007) 279 slutlig, 30.5.2007.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (EUT L 404, 30.12.2006, s. 9).

8

(9)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron (EUT L 255, 28.8.2014, s. 18).

9

(10)  Kommissionens förordning (EG) nr 501/2008 av den 5 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 3/2008 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland (EUT L 147, 6.6.2008, s. 3).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1)..

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 343, 14.12.2012, s. 1).

13

(14)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

14

---

| 13.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/9

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/1830

av den 8 juli 2015

om ändring av förordning (EEG) nr 2568/91 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 75.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EEG) nr 2568/91 (2) definieras fysikalisk-kemiska och organoleptiska egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester samt fastställs metoder för bedömning av sådana egenskaper. Metoderna och gränsvärdena för oljornas egenskaper uppdateras regelbundet mot bakgrund av synpunkter från kemiska experter och i samstämmighet med Internationella olivrådets utredningar. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EEG) nr 2568/91 (2) definieras fysikalisk-kemiska och organoleptiska egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester samt fastställs metoder för bedömning av sådana egenskaper. Metoderna och gränsvärdena för oljornas egenskaper uppdateras regelbundet mot bakgrund av synpunkter från kemiska experter och i samstämmighet med Internationella olivrådets utredningar.

| (2) | För att säkerställa att de senaste internationella standarderna som fastställts av Internationella olivrådet genomförs på unionsnivå, bör de lägre gränsvärden för linolsyra som anges i en not till den andra tabellen i bilaga I till förordning (EEG) nr 2568/91 justeras. Dessutom bör hänvisningen till 2015 i tidsplanen för den stegvisa sänkningen av fettsyrornas etylestergräns för extra jungfruolja som anges i bilagan ersättas med en hänvisning till 2016. |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa att de senaste internationella standarderna som fastställts av Internationella olivrådet genomförs på unionsnivå, bör de lägre gränsvärden för linolsyra som anges i en not till den andra tabellen i bilaga I till förordning (EEG) nr 2568/91 justeras. Dessutom bör hänvisningen till 2015 i tidsplanen för den stegvisa sänkningen av fettsyrornas etylestergräns för extra jungfruolja som anges i bilagan ersättas med en hänvisning till 2016.

| (3) | Den metod för att påvisa förekomst av främmande vegetabiliska oljor i olivolja som anges i bilaga XXa till förordning (EEG) nr 2568/91 används inte längre. Den not i den första tabellen i bilaga I till den förordningen som hänvisar till den metoden bör därför utgå. |
| --- | --- |

(3)

Den metod för att påvisa förekomst av främmande vegetabiliska oljor i olivolja som anges i bilaga XXa till förordning (EEG) nr 2568/91 används inte längre. Den not i den första tabellen i bilaga I till den förordningen som hänvisar till den metoden bör därför utgå.

| (4) | Förordning (EEG) nr 2568/91 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EEG) nr 2568/91 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EEG) nr 2568/91 ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 8 juli 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EEG) nr 2568/91 av den 11 juli 1991 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder (EGT L 248, 5.9.1991, s. 1).

2

---

BILAGA

BILAGA I

EGENSKAPER HOS OLIVOLJA

| Kategori | Fettsyraetylestrar (FAEE) (*) | Syrahalt
  (%) (*) | Peroxidtal
  mEq O2/kg (*) | Vaxer
  mg/kg (**) | 2-glycerilmonopalmitat
  (%) | Stigmastadiener
  mg/kg (1) | Skillnader: ECN 42 (HPLC) och ECN 42
  (teoretisk beräkning) | K232 (*) | K268 eller K270 (*) | Delta-K (*) | Organoleptisk bedömning
  Defekternas medianvärde (Md) (*) | Organoleptisk bedömning
  Medianvärde för fruktighet (Mf) (*) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Extra jungfruolja |

Kategori

Fettsyraetylestrar (FAEE) (*)

Syrahalt

(%) (*)

Peroxidtal

mEq O2/kg (*)

Vaxer

mg/kg (**)

2-glycerilmonopalmitat

(%)

Stigmastadiener

mg/kg (1)

Skillnader: ECN 42 (HPLC) och ECN 42

(teoretisk beräkning)

K232 (*)

K268 eller K270 (*)

Delta-K (*)

Organoleptisk bedömning

Defekternas medianvärde (Md) (*)

Organoleptisk bedömning

Medianvärde för fruktighet (Mf) (*)

1.

Extra jungfruolja

FAEE ≤ 40 mg/kg (skördeåret 2013–2014) (2)

FAEE ≤ 35 mg/kg (skördeåren 2014–2016)

FAEE ≤ 30 mg/kg (skördeåren efter 2016)

≤ 0,8

≤ 20

C42 + C44 + C46 ≤ 150

≤ 0,9 om totalhalten palmitinsyra ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,50

≤ 0,22

≤ 0,01

Md = 0

Mf > 0

≤ 1,0 om totalhalten palmitinsyra > 14 %

| 2. | Jungfruolja |
| --- | --- |

2.

Jungfruolja

—

≤ 2,0

≤ 20

C42 + C44 + C46 ≤ 150

≤ 0,9 om totalhalten palmitinsyra ≤ 14 %

≤ 0,05

≤ |0,2|

≤ 2,60

≤ 0,25

≤ 0,01

Md ≤ 3,5

Mf > 0

≤ 1,0 om totalhalten palmitinsyra > 14 %

| 3. | Bomolja |
| --- | --- |

3.

Bomolja

—

> 2,0

—

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 300 (3)

≤ 0,9 om totalhalten palmitinsyra ≤ 14 %

≤ 0,50

≤ |0,3|

—

—

—

Md > 3,5 (4)

—

≤ 1,1 om totalhalten palmitinsyra > 14 %

| 4. | Raffinerad olivolja |
| --- | --- |

4.

Raffinerad olivolja

—

≤ 0,3

≤ 5

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 350

≤ 0,9 om totalhalten palmitinsyra ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 1,10

≤ 0,16

—

—

≤ 1,1 om totalhalten palmitinsyra > 14 %

| 5. | Olivolja bestående av raffinerad olivolja och jungfruolja |
| --- | --- |

5.

Olivolja bestående av raffinerad olivolja och jungfruolja

—

≤ 1,0

≤ 15

C40 + C42 + C44 + C46 ≤ 350

≤ 0,9 om totalhalten palmitinsyra ≤ 14 %

—

≤ |0,3|

—

≤ 0,90

≤ 0,15

—

—

≤ 1,0 om totalhalten palmitinsyra > 14 %

| 6. | Oraffinerad olivolja av pressrester |
| --- | --- |

6.

Oraffinerad olivolja av pressrester

—

—

—

C40 + C42 + C44 + C46 > 350 (5)

≤ 1,4

—

≤ |0,6|

—

—

—

—

—

| 7. | Raffinerad olivolja av pressrester |
| --- | --- |

7.

Raffinerad olivolja av pressrester

—

≤ 0,3

≤ 5

C40 + C42 + C44 + C46 > 350

≤ 1,4

—

≤ |0,5|

—

≤ 2,00

≤ 0,20

—

—

| 8. | Olivolja av pressrester |
| --- | --- |

8.

Olivolja av pressrester

—

≤ 1,0

≤ 15

C40 + C42 + C44 + C46 > 350

≤ 1,2

—

≤ |0,5|

—

≤ 1,70

≤ 0,18

—

—

| Kategori | Fettsyrasammansättning (6) | Totalt transolein-isomerer
  (%) | Totalt isomerer av translinolsyra + isomerer av translinolensyra
  (%) | Sterolsammansättning | Summa steroler
  (mg/kg) | Erytrodiol och uvaol
  (%) (**) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myristinsyra
  (%) | Linolensyra
  (%) | Eikosansyra (arakinsyra)
  (%) | Eikosensyra
  (%) | Behensyra
  (%) | Lignocerinsyra
  (%) | Kolesterol
  (%) | Brassikasterol
  (%) | Kampesterol (7)

  (%) | Stigmasterol
  (%) | App βsitosterol (8)

  (%) (**) | Delta-7-stigmastenol (7)

  (%) |
| 1. | Extra jungfruolja |

Kategori

Fettsyrasammansättning (6)

Totalt transolein-isomerer

(%)

Totalt isomerer av translinolsyra + isomerer av translinolensyra

(%)

Sterolsammansättning

Summa steroler

(mg/kg)

Erytrodiol och uvaol

(%) (**)

Myristinsyra

(%)

Linolensyra

(%)

Eikosansyra (arakinsyra)

(%)

Eikosensyra

(%)

Behensyra

(%)

Lignocerinsyra

(%)

Kolesterol

(%)

Brassikasterol

(%)

Kampesterol (7)

(%)

Stigmasterol

(%)

App βsitosterol (8)

(%) (**)

Delta-7-stigmastenol (7)

(%)

1.

Extra jungfruolja

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 2. | Jungfruolja |
| --- | --- |

2.

Jungfruolja

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 3. | Bomolja |
| --- | --- |

3.

Bomolja

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5 (9)

| 4. | Raffinerad olivolja |
| --- | --- |

4.

Raffinerad olivolja

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 5. | Olivolja bestående av raffinerad olivolja och jungfruolja |
| --- | --- |

5.

Olivolja bestående av raffinerad olivolja och jungfruolja

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,30

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 4,0

< Kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 000

≤ 4,5

| 6. | Oraffinerad olivolja av pressrester |
| --- | --- |

6.

Oraffinerad olivolja av pressrester

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,20

≤ 0,10

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

—

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 2 500

> 4,5 (10)

| 7. | Raffinerad olivolja av pressrester |
| --- | --- |

7.

Raffinerad olivolja av pressrester

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< Kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 800

> 4,5

| 8. | Olivolja av pressrester |
| --- | --- |

8.

Olivolja av pressrester

≤ 0,03

≤ 1,00

≤ 0,60

≤ 0,40

≤ 0,30

≤ 0,20

≤ 0,40

≤ 0,35

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 4,0

< Kamp.

≥ 93,0

≤ 0,5

≥ 1 600

> 4,5

Anm.:

| a) | Analysresultaten ska anges med samma antal decimalers noggrannhet som anges för varje egenskap. Den sista siffran ska avrundas uppåt om efterföljande siffra är högre än 4. |
| --- | --- |

a)

Analysresultaten ska anges med samma antal decimalers noggrannhet som anges för varje egenskap. Den sista siffran ska avrundas uppåt om efterföljande siffra är högre än 4.

| b) | Det räcker med att en enda av egenskaperna inte motsvarar det angivna värdet för att en olja ska klassas i en annan kategori eller förklaras ej uppfylla renhetskraven enligt denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Det räcker med att en enda av egenskaperna inte motsvarar det angivna värdet för att en olja ska klassas i en annan kategori eller förklaras ej uppfylla renhetskraven enligt denna förordning.

| c) | Egenskaper markerade med asterisk (*) och som avser oljans kvalitet anger – för bomolja, att båda gränsvärdena samtidigt får skilja sig från de angivna värdena, – för jungfruoljor, att oljan måste byta kategori om ett eller flera av dessa gränsvärden inte är uppfyllt, men att den förblir klassad inom en kategori för jungfruolja. |
| --- | --- |

c)

Egenskaper markerade med asterisk (*) och som avser oljans kvalitet anger – för bomolja, att båda gränsvärdena samtidigt får skilja sig från de angivna värdena, – för jungfruoljor, att oljan måste byta kategori om ett eller flera av dessa gränsvärden inte är uppfyllt, men att den förblir klassad inom en kategori för jungfruolja.

| d) | Egenskaper markerade med två asterisker (**) anger, för all olivolja av pressrester, att båda gränsvärdena samtidigt får skilja sig från de angivna värdena. |
| --- | --- |

d)

Egenskaper markerade med två asterisker (**) anger, för all olivolja av pressrester, att båda gränsvärdena samtidigt får skilja sig från de angivna värdena.

Tillägg

BESLUTSSCHEMA

Beslutsschema avseende kampesterol för jungfruolja och extra jungfruolja:

Övriga parametrar ska uppfylla de gränsvärden som fastställs i denna förordning.

Beslutsschema avseende delta-7-stigmastenol för

| — | Extra jungfruolja och jungfruolja |
| --- | --- |

—

Extra jungfruolja och jungfruolja

Image

Övriga parametrar ska uppfylla de gränsvärden som fastställs i denna förordning.

| — | Olivolja av pressrester (oraffinerad och raffinerad) |
| --- | --- |

—

Olivolja av pressrester (oraffinerad och raffinerad)

Image

---

(1)  Totalvärde för isomerer som kan (eller inte kan) separeras på kapillärkolonn.

1

(2)  Gränsen gäller olivolja producerad från och med den 1 mars 2014.

2

(3)  Olja med en vaxhalt mellan 300 och 350 mg/kg betraktas som bomolja om totalhalten alifatiska alkoholer är lägre än eller lika med 350 mg/kg eller om halten erytrodiol och uvaol är lägre än eller lika med 3,5 %.

3

(4)  Medianvärdet för defekter kan vara lägre än eller lika med 3,5 och medianvärdet för fruktighet lika med 0.

4

(5)  Olja med en vaxhalt mellan 300 och 350 mg/kg betraktas som oraffinerad olivolja av pressrester om totalhalten alifatiska alkoholer är högre än 350 mg/kg och om halten erytrodiol och uvaol är högre än 3,5 %.

5

(6)  Halt av övriga fettsyror (%): palmitinsyra: 7,50–20,00; palmitoleinsyra: 0,30–3,50; heptadekansyra: ≤ 0,30; heptadekensyra: ≤ 0,30; stearinsyra: 0,50–5,00; oljesyra: 55,00–83,00; linolsyra: 2,50–21,00.

6

(7)  Se tillägget till denna bilaga.

7

(8)  App β-sitosterol: Delta-5,23-stigmastadienol + klerosterol + beta-sitosterol + sitostanol + delta-5-avenasterol + delta-5,24-stigmastadienol.

8

(9)  Olja med en vaxhalt mellan 300 och 350 mg/kg betraktas som bomolja om totalhalten alifatiska alkoholer är lägre än eller lika med 350 mg/kg eller om halten erytrodiol och uvaol är lägre än eller lika med 3,5 %.

9

(10)  Olja med en vaxhalt mellan 300 och 350 mg/kg betraktas som oraffinerad olivolja av pressrester om totalhalten alifatiska alkoholer är högre än 350 mg/kg eller om halten erytrodiol och uvaol är högre än 3,5 %.

10

---

| 13.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/14

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1831

av den 7 oktober 2015

om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 av den 22 oktober 2014 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 3/2008 (1), särskilt artikel 4.3, artikel 13.2 andra stycket, artikel 14.1 andra stycket och artikel 25, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1144/2014 upphäver rådets förordning (EG) nr 3/2008 (2) och fastställer nya villkor för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter och som genomförs på den inre marknaden eller i tredjeland. Den ger kommissionen befogenhet att anta delegerade akter och genomförandeakter på området. För att se till att det nya regelverket fungerar väl och tillämpas på ett enhetligt sätt, måste vissa regler antas genom sådana akter. Dessa rättsakter bör ersätta kommissionens förordning (EG) nr 501/2008 (3) som upphävs genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1829 (4). |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1144/2014 upphäver rådets förordning (EG) nr 3/2008 (2) och fastställer nya villkor för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter och som genomförs på den inre marknaden eller i tredjeland. Den ger kommissionen befogenhet att anta delegerade akter och genomförandeakter på området. För att se till att det nya regelverket fungerar väl och tillämpas på ett enhetligt sätt, måste vissa regler antas genom sådana akter. Dessa rättsakter bör ersätta kommissionens förordning (EG) nr 501/2008 (3) som upphävs genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1829 (4).

| (2) | Informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder bör inte vara inriktade på att främja ursprung. Enligt artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1144/2014 är det emellertid möjligt att ange produkternas ursprung under vissa villkor. Bestämmelser bör fastställas särskilt för att säkerställa att hänvisningen till ursprunget inte undergräver det huvudsakliga unionsbudskapet i ett program. |
| --- | --- |

(2)

Informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder bör inte vara inriktade på att främja ursprung. Enligt artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1144/2014 är det emellertid möjligt att ange produkternas ursprung under vissa villkor. Bestämmelser bör fastställas särskilt för att säkerställa att hänvisningen till ursprunget inte undergräver det huvudsakliga unionsbudskapet i ett program.

| (3) | För att undvika risken för att målgruppen inte förstår skillnaden mellan en allmän kampanj som hänvisar till ursprunget och en kampanj som hänvisar till specifika produkter som är registrerade enligt unionens kvalitetsordningar med en skyddad geografisk beteckning, bör hänvisning till ursprung begränsas till enbart nationella ursprung. Med beaktande av de stödberättigade ordningar som anges i artikel 5.4 i förordning (EU) nr 1144/2014, bör det dock vara möjligt att ange ursprung på ett annat sätt än nationellt ursprung för dessa särskilda ordningar. Det bör dessutom vara möjligt att ange ett landsöverskridande ursprung, t.ex. Norden, Alperna eller Medelhavsområdet, eftersom det motsvarar en europeisk gemensam referens. |
| --- | --- |

(3)

För att undvika risken för att målgruppen inte förstår skillnaden mellan en allmän kampanj som hänvisar till ursprunget och en kampanj som hänvisar till specifika produkter som är registrerade enligt unionens kvalitetsordningar med en skyddad geografisk beteckning, bör hänvisning till ursprung begränsas till enbart nationella ursprung. Med beaktande av de stödberättigade ordningar som anges i artikel 5.4 i förordning (EU) nr 1144/2014, bör det dock vara möjligt att ange ursprung på ett annat sätt än nationellt ursprung för dessa särskilda ordningar. Det bör dessutom vara möjligt att ange ett landsöverskridande ursprung, t.ex. Norden, Alperna eller Medelhavsområdet, eftersom det motsvarar en europeisk gemensam referens.

| (4) | Informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder bör inte vara inriktade på att främja varumärken. Enligt artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1144/2014 är det emellertid möjligt att ange produkternas varumärke i vissa sammanhang och under vissa villkor. Visning av varumärken bör begränsas till presentationer och provsmakningar, dvs. aktiviteter med särskild avsikt att öka försäljningen, och till motsvarande informationsmaterial och säljfrämjande material som visas under dessa specifika aktiviteter. Bestämmelser bör fastställas för att säkerställa att varje varumärke är lika synligt och att dess grafiska utformning är mindre än presentationen av kampanjens huvudsakliga unionsbudskap. I syfte att säkerställa att åtgärderna inte blir varumärkesinriktade bör bestämmelser fastställas för att garantera att flera varumärken är synliga, utom under vederbörligen motiverade omständigheter, och att den yta som används för varumärken är begränsad till en högsta procentandel av informationsytan. |
| --- | --- |

(4)

Informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder bör inte vara inriktade på att främja varumärken. Enligt artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1144/2014 är det emellertid möjligt att ange produkternas varumärke i vissa sammanhang och under vissa villkor. Visning av varumärken bör begränsas till presentationer och provsmakningar, dvs. aktiviteter med särskild avsikt att öka försäljningen, och till motsvarande informationsmaterial och säljfrämjande material som visas under dessa specifika aktiviteter. Bestämmelser bör fastställas för att säkerställa att varje varumärke är lika synligt och att dess grafiska utformning är mindre än presentationen av kampanjens huvudsakliga unionsbudskap. I syfte att säkerställa att åtgärderna inte blir varumärkesinriktade bör bestämmelser fastställas för att garantera att flera varumärken är synliga, utom under vederbörligen motiverade omständigheter, och att den yta som används för varumärken är begränsad till en högsta procentandel av informationsytan.

| (5) | Enligt förordning (EU) nr 1144/2014 får förslagsställande organisationer genomföra vissa delar av sina program. Tillämpningsföreskrifter för denna bestämmelse bör fastställas. |
| --- | --- |

(5)

Enligt förordning (EU) nr 1144/2014 får förslagsställande organisationer genomföra vissa delar av sina program. Tillämpningsföreskrifter för denna bestämmelse bör fastställas.

| (6) | Enkla program genomförs genom delad förvaltning mellan medlemsstaterna och unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (5) medan multiprogram finansieras genom direkt förvaltning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (6). Eftersom samma förslagsställande organisation kan ha både enkla program och multiprogram bör reglerna för genomförandet av de båda programtyperna skilja sig så lite som möjligt. Därför bör enkla program omfattas av bestämmelser som är likvärdiga med bestämmelserna i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 gällande bidrag för multiprogram, t.ex. att det inte ställs krav på att en säkerhet utställs för att garantera fullgörandet av kontraktet. |
| --- | --- |

(6)

Enkla program genomförs genom delad förvaltning mellan medlemsstaterna och unionen i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (5) medan multiprogram finansieras genom direkt förvaltning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (6). Eftersom samma förslagsställande organisation kan ha både enkla program och multiprogram bör reglerna för genomförandet av de båda programtyperna skilja sig så lite som möjligt. Därför bör enkla program omfattas av bestämmelser som är likvärdiga med bestämmelserna i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 gällande bidrag för multiprogram, t.ex. att det inte ställs krav på att en säkerhet utställs för att garantera fullgörandet av kontraktet.

| (7) | Medlemsstaterna är ansvariga för att de enkla program som valts ut av kommissionen genomförs korrekt. Bestämmelser bör fastställas för att utse de nationella myndigheter som ska ansvara för genomförandet av denna förordning. För att säkerställa enhetliga villkor bör det fastställas regler för ingående av avtal för genomförande av de utvalda enkla programmen. För detta ändamål bör kommissionen tillhandahålla ett standardavtal till medlemsstaterna och en rimlig tidsfrist för att ingå avtalen bör fastställas. Med tanke på de olika typer av åtgärder som kan ingå i ett program bör dock flexibilitet ges vad gäller startdatum för genomförandet av programmet. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna är ansvariga för att de enkla program som valts ut av kommissionen genomförs korrekt. Bestämmelser bör fastställas för att utse de nationella myndigheter som ska ansvara för genomförandet av denna förordning. För att säkerställa enhetliga villkor bör det fastställas regler för ingående av avtal för genomförande av de utvalda enkla programmen. För detta ändamål bör kommissionen tillhandahålla ett standardavtal till medlemsstaterna och en rimlig tidsfrist för att ingå avtalen bör fastställas. Med tanke på de olika typer av åtgärder som kan ingå i ett program bör dock flexibilitet ges vad gäller startdatum för genomförandet av programmet.

| (8) | För en sund ekonomisk förvaltning bör förslagsställande organisationer och genomförandeorgan vara skyldiga att bevara register och annan styrkande dokumentation som krävs för att visa att programmet genomförs korrekt och att de redovisade kostnaderna berättigar till unionsfinansiering. |
| --- | --- |

(8)

För en sund ekonomisk förvaltning bör förslagsställande organisationer och genomförandeorgan vara skyldiga att bevara register och annan styrkande dokumentation som krävs för att visa att programmet genomförs korrekt och att de redovisade kostnaderna berättigar till unionsfinansiering.

| (9) | Medlemsstaterna bör kontrollera genomförandet av de enkla programmen i enlighet med förordning (EU) nr 1306/2013. De bör också vara skyldiga att godkänna valet av genomförandeorgan innan avtalet ingås med den berörda förslagsställande organisationen och att kontrollera varje betalningsansökan innan någon utbetalning görs. Utom när det gäller ansökningar om förskottsbetalning bör alla betalningsansökningar innehålla en finansiell rapport som anger och specificerar de stödberättigande kostnader som har uppstått för den förslagsställande organisationen, en rapport om det tekniska genomförandet av programmet, och dessutom en utvärderingsrapport för ansökningar om slutbetalning. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna bör kontrollera genomförandet av de enkla programmen i enlighet med förordning (EU) nr 1306/2013. De bör också vara skyldiga att godkänna valet av genomförandeorgan innan avtalet ingås med den berörda förslagsställande organisationen och att kontrollera varje betalningsansökan innan någon utbetalning görs. Utom när det gäller ansökningar om förskottsbetalning bör alla betalningsansökningar innehålla en finansiell rapport som anger och specificerar de stödberättigande kostnader som har uppstått för den förslagsställande organisationen, en rapport om det tekniska genomförandet av programmet, och dessutom en utvärderingsrapport för ansökningar om slutbetalning.

| (10) | Med sikte på att förenkla och minska den administrativa bördan, bör de perioder som omfattas av delrapporterna och motsvarande betalningsansökningar fastställas till ett år. Ett intyg om redovisningen, utfärdat av en oberoende och auktoriserad revisor, bör lämnas när ersättning för vissa belopp begärs. Intyget bör ge medlemsstaterna bevis för att de redovisade kostnaderna är stödberättigande. |
| --- | --- |

(10)

Med sikte på att förenkla och minska den administrativa bördan, bör de perioder som omfattas av delrapporterna och motsvarande betalningsansökningar fastställas till ett år. Ett intyg om redovisningen, utfärdat av en oberoende och auktoriserad revisor, bör lämnas när ersättning för vissa belopp begärs. Intyget bör ge medlemsstaterna bevis för att de redovisade kostnaderna är stödberättigande.

| (11) | För att ge medlemsstaterna möjlighet att kontrollera om det material som producerats inom ramen för ett programs genomförande är förenligt med unionsrätten enligt artikel 14.1 i förordning (EU) nr 1144/2014, och särskilt att bestämmelserna om huvudsakligt unionsbudskap, angivande av ursprung och visning av varumärken har tillämpats, bör en bestämmelse fastställas där det krävs att det material som använts, inklusive visuellt material, ska lämnas till medlemsstaten. |
| --- | --- |

(11)

För att ge medlemsstaterna möjlighet att kontrollera om det material som producerats inom ramen för ett programs genomförande är förenligt med unionsrätten enligt artikel 14.1 i förordning (EU) nr 1144/2014, och särskilt att bestämmelserna om huvudsakligt unionsbudskap, angivande av ursprung och visning av varumärken har tillämpats, bör en bestämmelse fastställas där det krävs att det material som använts, inklusive visuellt material, ska lämnas till medlemsstaten.

| (12) | För att förse organisationerna med likvida medel bör det fastställas system för utbetalning av förskott. För att skydda unionens ekonomiska intressen bör en säkerhet krävas för utbetalning av förskottet. Denna säkerhet bör förbli i kraft fram till slutbetalningen då förskottet räknas av. Eftersom förslagsställande organisationer som är etablerade i de medlemsstater som erhåller finansiellt stöd kan ha svårt att tillhandahålla en säkerhet för hela det belopp som får betalas ut i förskott bör särskilda bestämmelser fastställas för att göra det möjligt för dem att få förskott i två delar. |
| --- | --- |

(12)

För att förse organisationerna med likvida medel bör det fastställas system för utbetalning av förskott. För att skydda unionens ekonomiska intressen bör en säkerhet krävas för utbetalning av förskottet. Denna säkerhet bör förbli i kraft fram till slutbetalningen då förskottet räknas av. Eftersom förslagsställande organisationer som är etablerade i de medlemsstater som erhåller finansiellt stöd kan ha svårt att tillhandahålla en säkerhet för hela det belopp som får betalas ut i förskott bör särskilda bestämmelser fastställas för att göra det möjligt för dem att få förskott i två delar.

| (13) | För en sund ekonomisk förvaltning bör det föreskrivas att förskott och mellanliggande betalningar ska vara lägre än det totala unionsbidraget med en säkerhetsmarginal. |
| --- | --- |

(13)

För en sund ekonomisk förvaltning bör det föreskrivas att förskott och mellanliggande betalningar ska vara lägre än det totala unionsbidraget med en säkerhetsmarginal.

| (14) | Innehållet i kontroller på platsen som utförs av medlemsstaterna, särskilt frekvens, omfattning och lokalisering, bör fastställas mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts. Det är därför lämpligt att kräva att varje program bör bli föremål för en kontroll på plats minst en gång under dess genomförande. Med tanke på att informationskampanjer och säljfrämjande aktiviteter genomförs vid olika tidpunkter och ofta är av begränsad varaktighet, och med tanke på att vissa program genomförs utanför den förslagsställande organisationens ursprungsmedlemsstat eller utanför unionen, bör kontroller på plats genomföras i de förslagsställande organisationernas lokaler och, vid behov, på plats hos genomförandeorganet. |
| --- | --- |

(14)

Innehållet i kontroller på platsen som utförs av medlemsstaterna, särskilt frekvens, omfattning och lokalisering, bör fastställas mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts. Det är därför lämpligt att kräva att varje program bör bli föremål för en kontroll på plats minst en gång under dess genomförande. Med tanke på att informationskampanjer och säljfrämjande aktiviteter genomförs vid olika tidpunkter och ofta är av begränsad varaktighet, och med tanke på att vissa program genomförs utanför den förslagsställande organisationens ursprungsmedlemsstat eller utanför unionen, bör kontroller på plats genomföras i de förslagsställande organisationernas lokaler och, vid behov, på plats hos genomförandeorganet.

| (15) | Ränta vid felaktiga utbetalningar bör anpassas till motsvarande räntesats som gäller för multiprogram. |
| --- | --- |

(15)

Ränta vid felaktiga utbetalningar bör anpassas till motsvarande räntesats som gäller för multiprogram.

| (16) | I syfte att bedöma effektiviteten och ändamålsenligheten för program för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder bör det föreskrivas att både de förslagsställande organisationerna och medlemsstaterna på lämpligt sätt ska övervaka och utvärdera programmen och de övergripande resultaten av den säljfrämjande politiken. |
| --- | --- |

(16)

I syfte att bedöma effektiviteten och ändamålsenligheten för program för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder bör det föreskrivas att både de förslagsställande organisationerna och medlemsstaterna på lämpligt sätt ska övervaka och utvärdera programmen och de övergripande resultaten av den säljfrämjande politiken.

| (17) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs genomförandebestämmelser för förordning (EU) nr 1144/2014 vad gäller synlighet för produktursprung och varumärken i enkla program och multiprogram samt bestämmelser enligt vilka den förslagsställande organisationen kan få tillstånd att själv genomföra vissa delar av ett enkelt program.

Den innehåller också specifika regler för ingående av avtal, förvaltning, övervakning och kontroll av enkla program och ett system med indikatorer för utvärdering av effekterna av programmen för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder.

KAPITEL II

GEMENSAMMA BESTÄMMELSER FÖR ENKLA PROGRAM OCH MULTIPROGRAM

AVSNITT 1

Produktursprungets synlighet

Artikel 2

Allmänna krav för angivande av ursprung i alla typer av informationsmaterial och säljfrämjande material

1.   Programmets huvudbudskap ska vara ett unionsbudskap och inte inriktas på ett visst ursprung.

2.   Allt angivande av ursprung ska uppfylla samtliga följande villkor:

| a) | Det får inte utgöra en begränsning av den fria rörligheten för jordbruksprodukter och livsmedel i strid med artikel 34 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

a)

Det får inte utgöra en begränsning av den fria rörligheten för jordbruksprodukter och livsmedel i strid med artikel 34 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| b) | Det får inte uppmuntra konsumenterna att köpa inhemska produkter enbart på grund av dessa produkters ursprung och ska hänvisa till de särskilda egenskaperna hos produkten snarare än enbart ursprung. |
| --- | --- |

b)

Det får inte uppmuntra konsumenterna att köpa inhemska produkter enbart på grund av dessa produkters ursprung och ska hänvisa till de särskilda egenskaperna hos produkten snarare än enbart ursprung.

| c) | Det ska komplettera det huvudsakliga unionsbudskapet. |
| --- | --- |

c)

Det ska komplettera det huvudsakliga unionsbudskapet.

3.   Programmets huvudsakliga unionsbudskap får inte skymmas av material som rör produktens ursprung, t.ex. bilder, färger, symboler eller musik. Angivandet av ursprung ska göras på ett ställe som är separat från det som ägnas åt det huvudsakliga unionsbudskapet.

4.   Angivandet av ursprung i informationsmaterial och säljfrämjande material ska begränsas till visuellt material. Angivande av ursprunget får inte göras i ljudmaterial.

Artikel 3

Särskilt angivande av ursprung i informationsmaterial och säljfrämjande material som avses i leden a och b i artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1144/2014

1.   Angivandet av ursprung i informationsmaterial och säljfrämjande material, som avses i leden a och b i artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1144/2014, ska begränsas till det nationella ursprunget, närmare bestämt namnet på medlemsstaten, eller till ett gemensamt landsöverskridande ursprung. Angivandet av ursprung kan vara explicit eller implicit.

2.   Villkoren i leden a och b i artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1144/2014 ska uppfyllas och hänsyn ska tas till framhävandet av texten eller symbolen, inklusive bilder och allmän presentation, där det hänvisas till ursprunget, jämfört med storleken på texten eller symbolen som hänvisar till programmets huvudsakliga unionsbudskap.

Artikel 4

Angivande av ursprung i informationsmaterial och säljfrämjande material med avseende på stödberättigade ordningar enligt leden c och d i artikel 5.4 i förordning (EU) nr 1144/2014

1.   Informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som anger de ordningar som är stödberättigade enligt led c i artikel 5.4 i förordning (EU) nr 1144/2014 får ange namn på de yttersta randområdena i de berörda grafiska symbolerna, förutsatt att de villkor som anges i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 179/2014 (7) uppfylls, och i berört visuellt material, förutsatt att det uppfyller villkoren i leden a och b i artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1144/2014.

2.   Genom undantag från artikel 3.1 får informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som omnämner ordningar som är stödberättigade enligt led d i artikel 5.4 i förordning (EU) nr 1144/2014 där ursprunget anges i namnet, ange det specifika ursprunget förutsatt att de uppfyller villkoren i leden a och b i artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1144/2014.

AVSNITT 2

Varumärkets synlighet

Artikel 5

Allmänna krav

1.   Med varumärken enligt artikel 4 i förordning (EU) nr 1144/2014 avses varumärken som definieras i artiklarna 4 och 66 i rådets förordning (EG) nr 207/2009 (8) eller i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/95/EG (9).

2.   Varumärkena på de produkter som främjas av de förslagsställande organisationerna får endast vara synliga vid presentationer och provsmakningar.

I denna förordning gäller följande definitioner:

a)   
  demonstrationer
  : alla sätt att visa upp fördelarna med en produkt eller en ordning för en potentiell kund för att uppmuntra till köp av produkten under mässor eller evenemang mellan företag och på webbplatser.

b)   
  provsmakning
  : alla aktiviteter där en produkt kan provsmakas av en potentiell kund under mässor eller evenemang mellan företag och vid försäljningsställen.

3.   Varumärken får även vara synliga i informationsmaterial och säljfrämjande material som förevisas eller distribueras vid demonstrationer och provsmakningar.

4.   De förslagsställande organisationer som visar upp varumärken ska uppfylla följande villkor:

| a) | De ska motivera i programansökan varför angivandet av varumärken är nödvändigt för att uppfylla målen med kampanjen och bekräfta att visningen av varumärken är begränsad till demonstrationer och provsmakningar. |
| --- | --- |

a)

De ska motivera i programansökan varför angivandet av varumärken är nödvändigt för att uppfylla målen med kampanjen och bekräfta att visningen av varumärken är begränsad till demonstrationer och provsmakningar.

| b) | De ska bevara handlingar som styrker att alla organisationens medlemmar har fått samma chans att visa sina varumärken. |
| --- | --- |

b)

De ska bevara handlingar som styrker att alla organisationens medlemmar har fått samma chans att visa sina varumärken.

| c) | De ska säkerställa att






  i) | varumärkena visas tillsammans på ett lika synligt sätt, på ett ställe som är separat från det som ägnas åt det huvudsakliga unionsbudskapet, |
| --- | --- | --- |

c)

De ska säkerställa att

i)

varumärkena visas tillsammans på ett lika synligt sätt, på ett ställe som är separat från det som ägnas åt det huvudsakliga unionsbudskapet,

| ii) | visningen av varumärken inte försvagar det huvudsakliga unionsbudskapet, |
| --- | --- |

ii)

visningen av varumärken inte försvagar det huvudsakliga unionsbudskapet,

| iii) | det huvudsakliga unionsbudskapet inte skyms av material där varumärken visas, t.ex. bilder, färger och symboler, |
| --- | --- |

iii)

det huvudsakliga unionsbudskapet inte skyms av material där varumärken visas, t.ex. bilder, färger och symboler,

| iv) | visningen av varumärken är begränsad till visuellt material, utom reklamartiklar och maskotar, i ett mindre format än det huvudsakliga unionsbudskapet. Angivande av varumärke får inte göras i ljudmaterial. |
| --- | --- |

iv)

visningen av varumärken är begränsad till visuellt material, utom reklamartiklar och maskotar, i ett mindre format än det huvudsakliga unionsbudskapet. Angivande av varumärke får inte göras i ljudmaterial.

Artikel 6

Särskilda krav

1.   Vid demonstrationer och provsmakningar får varumärken endast visas

| a) | tillsammans, på en banner på den främre sidan av utställningsmonterns disk eller en motsvarande plats; bannern får inte vara större än 5 % av den totala ytan av den främre sidan av utställningsmonterns disk eller den motsvarande platsen, eller |
| --- | --- |

a)

tillsammans, på en banner på den främre sidan av utställningsmonterns disk eller en motsvarande plats; bannern får inte vara större än 5 % av den totala ytan av den främre sidan av utställningsmonterns disk eller den motsvarande platsen, eller

| b) | enskilt, på separata och identiska informationsstånd på ett neutralt och identiskt sätt, på den främre sidan av informationsståndets disk eller en motsvarande plats för varje varumärke. I detta fall får varumärket inte täcka mer än 5 % av den totala ytan av den främre sidan av informationsståndets disk eller den motsvarande platsen. |
| --- | --- |

b)

enskilt, på separata och identiska informationsstånd på ett neutralt och identiskt sätt, på den främre sidan av informationsståndets disk eller en motsvarande plats för varje varumärke. I detta fall får varumärket inte täcka mer än 5 % av den totala ytan av den främre sidan av informationsståndets disk eller den motsvarande platsen.

2.   På webbplatser får varumärken endast visas tillsammans på något av följande två sätt:

| a) | På en banner längst ner på webbsidan, som inte är större än 5 % av webbsidans totala yta och varje varumärke ska vara mindre än unionens emblem där det hänvisas till medfinansiering från unionen. |
| --- | --- |

a)

På en banner längst ner på webbsidan, som inte är större än 5 % av webbsidans totala yta och varje varumärke ska vara mindre än unionens emblem där det hänvisas till medfinansiering från unionen.

| b) | På en särskild webbplats som skiljer sig från hemsidan på ett neutralt och identiskt sätt för varje varumärke. |
| --- | --- |

b)

På en särskild webbplats som skiljer sig från hemsidan på ett neutralt och identiskt sätt för varje varumärke.

3.   För tryckt material som delas ut vid presentationer eller provsmakningar får varumärken endast visas tillsammans på en banner längst ner på sidan, som inte är större än 5 % av sidans totala yta.

Artikel 7

Antal varumärken som visas

1.   Minst fem varumärken ska visas upp.

2.   Genom undantag från punkt 1 får färre än fem varumärken visas upp förutsatt att följande två villkor är uppfyllda:

| a) | Det finns färre varumärken från den förslagsställande organisationens ursprungsmedlemsstat för produkten eller ordningen som omfattas av programmet. |
| --- | --- |

a)

Det finns färre varumärken från den förslagsställande organisationens ursprungsmedlemsstat för produkten eller ordningen som omfattas av programmet.

| b) | Det har av vederbörligen motiverade skäl inte varit möjligt att organisera ett program som omfattar flera produkter eller flera medlemsstater för att göra det möjligt att visa upp fler varumärken. |
| --- | --- |

b)

Det har av vederbörligen motiverade skäl inte varit möjligt att organisera ett program som omfattar flera produkter eller flera medlemsstater för att göra det möjligt att visa upp fler varumärken.

3.   Den förslagsställande organisationen ska vederbörligen motivera att villkoren i punkt 2 är uppfyllda, styrkt med alla nödvändiga handlingar, inklusive bevis på att den kontaktade andra förslagsställande organisationer och lämnade ett förslag om att tillsammans utarbeta ett program som omfattar flera produkter eller flera medlemsstater samt orsakerna till varför ett sådant program inte kom till stånd.

4.   Om mindre än fem varumärken visas ska bestämmelserna i artikel 6 gälla och den yta som tilldelas varumärkena ska minskas proportionellt.

Artikel 8

Angivande av ordningar som är stödberättigade enligt led d i artikel 5.4 i förordning (EU) nr 1144/2014 och som har registrerats som varumärke

När programmet omfattar en ordning som avses i led d i artikel 5.4 i förordning (EU) nr 1144/2014 ska artiklarna 5, 6 och 7 inte gälla för namn och grafiska symboler för de ordningar som är registrerade som varumärken.

KAPITEL III

FÖRVALTNING AV ENKLA PROGRAM

AVSNITT 1

Genomförande och finansiering av programmen

Artikel 9

Utnämning av behöriga myndigheter

Medlemsstaterna ska utse de nationella behöriga myndigheter som ska ansvara för att denna förordning genomförs.

De ska meddela kommissionen namnen på och fullständiga uppgifter om de myndigheter som utsetts samt eventuella ändringar av dessa uppgifter.

Kommissionen ska göra uppgifterna allmänt tillgängliga i ett lämpligt format.

Artikel 10

Ingående av avtal

1.   Så snart kommissionen antar en genomförandeakt som avses i artikel 11.2 i förordning (EU) nr 1144/2014 ska den översända kopior av de utvalda programmen till de berörda medlemsstaterna.

2.   Medlemsstaterna ska utan dröjsmål underrätta de berörda förslagsställande organisationerna om deras ansökningar har blivit godkända eller ej.

3.   Medlemsstaterna ska ingå avtal om genomförandet av programmen med de utvalda förslagsställande organisationerna inom 90 kalenderdagar efter anmälan av den kommissionsakt som avses i artikel 11.2 i förordning (EU) nr 1144/2014, förutsatt att de genomförandeorgan som avses i artikel 13 i den förordningen har utsetts i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 2 i delegerade förordning (EU) 2015/1829. När denna tidsfrist har löpt ut får inget avtal ingås om det inte har godkänts i förväg av kommissionen.

4.   Startdatum för genomförandet av programmet ska vara den första dagen i den månad som följer på datumet för undertecknandet av avtalet. Startdatumet får emellertid skjutas upp i högst sex månader, framför allt för att ta hänsyn till årstidsbundna variationer för den produkt som omfattas av programmet eller deltagande i ett särskilt evenemang eller mässor.

5.   Medlemsstaterna ska använda de standardavtal som kommissionen tillhandahåller.

6.   Vid behov får medlemsstaterna ändra vissa villkor i standardavtalen för att respektera nationella regler, dock under förutsättning att det inte bryter mot unionslagstiftningen.

Artikel 11

Den förslagsställande organisationens genomförande av programmet

En förslagsställande organisation får själv genomföra vissa delar av ett enkelt program under förutsättning att följande villkor uppfylls:

| a) | Den förslagsställande organisationen ska ha minst tre års erfarenhet av att genomföra informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder. |
| --- | --- |

a)

Den förslagsställande organisationen ska ha minst tre års erfarenhet av att genomföra informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder.

| b) | Den förslagsställande organisationen ska ansvara för att den åtgärd som den planerar att utföra själv inte överstiger marknadens normala prisnivå. |
| --- | --- |

b)

Den förslagsställande organisationen ska ansvara för att den åtgärd som den planerar att utföra själv inte överstiger marknadens normala prisnivå.

Artikel 12

Skyldigheter vad gäller information och register

1.   Förslagsställande organisationer ska hålla information uppdaterad och informera den berörda medlemsstaten om händelser och omständigheter som sannolikt kan komma att väsentligt påverka programmets genomförande eller unionens ekonomiska intressen.

2.   Förslagsställande organisationer och genomförandeorgan ska bevara register och annan styrkande dokumentation som visar att programmet genomförs korrekt och att de redovisade kostnaderna berättigar till unionsfinansiering, särskilt följande:

| a) | För faktiska kostnader: lämpliga register och annan dokumentation som styrker redovisade kostnader, t.ex. avtal, underleverantörsavtal, fakturor och bokföring. Praxis för kostnadsredovisning och interna kontrollförfaranden ska möjliggöra direkt avstämning mellan de uppgivna beloppen, de belopp som registrerats i bokföringen och de belopp som anges i den styrkande dokumentationen.
  När det gäller personalkostnader ska den förslagsställande organisationen och genomförandeorganen föra tidrapporter över det antal timmar som redovisas. Om det inte finns tillförlitliga tidrapporter för de timmar som arbetats inom åtgärden får medlemsstaten godta alternativa bevis som styrker antalet redovisade timmar, om den anser att dessa erbjuder en tillräcklig säkerhetsnivå.
  För personer som uteslutande arbetar för programmet, ska tidrapporter inte krävas, utan en undertecknad försäkran som intygar att de berörda personerna har arbetat uteslutande med åtgärden. |
| --- | --- |

a)

För faktiska kostnader: lämpliga register och annan dokumentation som styrker redovisade kostnader, t.ex. avtal, underleverantörsavtal, fakturor och bokföring. Praxis för kostnadsredovisning och interna kontrollförfaranden ska möjliggöra direkt avstämning mellan de uppgivna beloppen, de belopp som registrerats i bokföringen och de belopp som anges i den styrkande dokumentationen.

När det gäller personalkostnader ska den förslagsställande organisationen och genomförandeorganen föra tidrapporter över det antal timmar som redovisas. Om det inte finns tillförlitliga tidrapporter för de timmar som arbetats inom åtgärden får medlemsstaten godta alternativa bevis som styrker antalet redovisade timmar, om den anser att dessa erbjuder en tillräcklig säkerhetsnivå.

För personer som uteslutande arbetar för programmet, ska tidrapporter inte krävas, utan en undertecknad försäkran som intygar att de berörda personerna har arbetat uteslutande med åtgärden.

| b) | För schablonkostnader: lämpliga register och annan styrkande dokumentation som visar att kostnaderna är stödberättigande på den grund på vilken schablonbeloppet har beräknats. |
| --- | --- |

b)

För schablonkostnader: lämpliga register och annan styrkande dokumentation som visar att kostnaderna är stödberättigande på den grund på vilken schablonbeloppet har beräknats.

Artikel 13

Betalning av förskottet

1.   Inom 30 dagar från det att avtalet enligt artikel 10 har undertecknats får den förslagsställande organisationen lämna in en ansökan om förskott till den aktuella medlemsstaten, åtföljd av den säkerhet som avses i punkt 2 i den artikeln.

2.   Förskottet ska utbetalas under förutsättning att den förslagsställande organisationen har ställt en säkerhet till medlemsstaten som motsvarar beloppet av förskottet i enlighet med kapitel IV i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 (10).

3.   En förskottsbetalning får uppgå till högst 20 % av unionens maximala finansiella bidrag enligt artikel 15 i förordning (EU) nr 1144/2014.

4.   Medlemsstaten ska betala ut förskottet antingen inom 30 dagar från dagen för mottagandet av den säkerhet som avses i punkt 2 eller inom 30 dagar från det datum som inträffar 10 dagar före startdatum för genomförandet av programmet, beroende på vilket datum som är det senaste.

5.   Förskottet ska räknas av vid slutbetalningen.

6.   Genom undantag från punkterna 1 och 5 i denna artikel, får förslagsställande organisationer som är etablerade i medlemsstaterna och som erhåller finansiellt stöd enligt artikel 15.3 i förordning (EU) nr 1144/2014 ansöka om förskottsbetalningar i två delar. Sökande som väljer att använda sig av detta alternativ ska ansöka om den första delen av förskottet inom den tidsfrist som avses i punkt 1 i denna artikel. En ansökan om den återstående delen av förskottet får endast lämnas in efter det att den första delen av förskottet har stämts av.

Artikel 14

Ansökningar om mellanliggande betalningar

1.   Med undantag för det sista året för genomförandet av programmet ska ansökningar om mellanliggande betalning av unionens finansiella bidrag lämnas in av den förslagsställande organisationen till medlemsstaterna inom 60 dagar från den dag då genomförandet av ett år av programmet har slutförts.

2.   Dessa ansökningar ska omfatta de stödberättigande kostnaderna under året i fråga och ska åtföljas av en interimsrapportering som består av en periodisk finansiell rapport och en periodisk teknisk rapport.

3.   Den periodiska finansiella rapport som avses i punkt 2 ska innehålla följande:

| a) | En redovisning från varje förslagsframställande organisation där de stödberättigande kostnader som ingår i programmet anges och som åtföljs av ett intyg som styrker att






  — | den information som lämnats är fullständig, tillförlitlig och sanningsenlig, |
| --- | --- | --- |

a)

En redovisning från varje förslagsframställande organisation där de stödberättigande kostnader som ingår i programmet anges och som åtföljs av ett intyg som styrker att

—

den information som lämnats är fullständig, tillförlitlig och sanningsenlig,

| — | de redovisade kostnaderna är stödberättigande i enlighet med artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/1829, |
| --- | --- |

—

de redovisade kostnaderna är stödberättigande i enlighet med artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/1829,

| — | kostnaderna kan bekräftas genom godtagbara register och styrkande dokumentation som kommer att visas upp på begäran eller i samband med kontroller som föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

—

kostnaderna kan bekräftas genom godtagbara register och styrkande dokumentation som kommer att visas upp på begäran eller i samband med kontroller som föreskrivs i denna förordning.

| b) | Ett intyg om redovisningen som görs för den förslagsframställande organisationen av en extern auktoriserad revisor, om unionens finansiella bidrag till de faktiska kostnaderna för programmet är 750 000 euro eller mer och unionens finansiella bidrag till de faktiska kostnader som begärs genom mellanliggande betalning är 325 000 euro eller mer. Intyget ska styrka att de föreslagna kostnaderna är stödberättigande i enlighet med artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/1829 och att de skyldigheter som fastställs i artikel 12.2 i denna förordning har efterlevts. |
| --- | --- |

b)

Ett intyg om redovisningen som görs för den förslagsframställande organisationen av en extern auktoriserad revisor, om unionens finansiella bidrag till de faktiska kostnaderna för programmet är 750 000 euro eller mer och unionens finansiella bidrag till de faktiska kostnader som begärs genom mellanliggande betalning är 325 000 euro eller mer. Intyget ska styrka att de föreslagna kostnaderna är stödberättigande i enlighet med artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/1829 och att de skyldigheter som fastställs i artikel 12.2 i denna förordning har efterlevts.

| c) | Kopior av fakturor och verifikationer som styrker de stödberättigande kostnaderna, om det intyg som avses i led b inte är nödvändigt. |
| --- | --- |

c)

Kopior av fakturor och verifikationer som styrker de stödberättigande kostnaderna, om det intyg som avses i led b inte är nödvändigt.

4.   Den periodiska finansiella rapport som avses i punkt 2 ska innehålla följande:

| a) | Kopior av allt visuellt material och annat material som använts och som inte redan har översänts till medlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

Kopior av allt visuellt material och annat material som använts och som inte redan har översänts till medlemsstaten.

| b) | En beskrivning av verksamheten under den period som den mellanliggande betalningen avser, med användning av de gemensamma output- och resultatindikatorer för programmet som avses i artikel 22. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av verksamheten under den period som den mellanliggande betalningen avser, med användning av de gemensamma output- och resultatindikatorer för programmet som avses i artikel 22.

| c) | Motivering för eventuella skillnader mellan den verksamhet som planerats i programmet och dess förväntade output och resultat, och vad som faktiskt har utförs eller erhållits. |
| --- | --- |

c)

Motivering för eventuella skillnader mellan den verksamhet som planerats i programmet och dess förväntade output och resultat, och vad som faktiskt har utförs eller erhållits.

Artikel 15

Ansökan om slutbetalning

1.   Ansökan om slutbetalning ska lämnas in av den förslagsställande organisationen till medlemsstaten inom 90 dagar efter slutförande av det program som omfattas av det avtal som avses i artikel 10.

2.   Ansökan ska anses giltig om den åtföljs av en slutlig mellanliggande rapport, en slutrapport och en studie där resultaten av de säljfrämjande åtgärderna och informationsåtgärderna utvärderas.

3.   Den slutliga mellanliggande rapport som avses i punkt 2 ska omfatta det sista året av programmets genomförande. De förslagsställande organisationerna ska intyga att alla intäkter har tagits med i redovisningen.

4.   Den slutrapport som avses i punkt 2 ska innehålla följande:

| a) | En slutlig finansiell rapport med en slutlig sammanfattande finansiell redovisning, sammanställd av den förslagsställande organisationen, vilken konsoliderar de finansiella redovisningarna för alla mellanliggande betalningar och som visar samtliga utgifter. |
| --- | --- |

a)

En slutlig finansiell rapport med en slutlig sammanfattande finansiell redovisning, sammanställd av den förslagsställande organisationen, vilken konsoliderar de finansiella redovisningarna för alla mellanliggande betalningar och som visar samtliga utgifter.

| b) | En slutlig teknisk rapport som innehåller






  i) | en översikt över den verksamhet som bedrivits och programmets output och resultat med användning av de indikatorer som avses i artikel 22, och |
| --- | --- | --- |

b)

En slutlig teknisk rapport som innehåller

i)

en översikt över den verksamhet som bedrivits och programmets output och resultat med användning av de indikatorer som avses i artikel 22, och

| ii) | en sammanfattning för offentliggörande. |
| --- | --- |

ii)

en sammanfattning för offentliggörande.

5.   Studien som utvärderar resultaten av de säljfrämjande åtgärderna och informationsåtgärderna som avses i punkt 2 ska utföras av ett oberoende externt organ. Detta organ ska använda de indikatorer som avses i artikel 22.

Artikel 16

Medlemsstatens betalningar

1.   De mellanliggande betalningar och förskottsbetalningar som avses i artiklarna 13 och 14 får inte överstiga 90 % av unionens totala finansiella bidrag enligt artikel 15 i förordning (EU) nr 1144/2014.

2.   Medlemsstaterna ska göra de betalningar som avses i artiklarna 14 och 15 inom 60 dagar räknat från mottagandet av betalningsansökan under förutsättning att alla kontroller har utförts i enlighet med denna förordning.

3.   Om ytterligare administrativa kontroller eller kontroller på plats enligt artiklarna 19 och 20 är nödvändiga, får medlemsstaten förlänga den tidsfrist som avses i punkt 2 genom att underrätta den förslagsställande organisationen.

Artikel 17

Avvisande av icke-stödberättigande kostnader och återkrav av felaktigt utbetalda belopp

1.   Vid tidpunkten för en mellanliggande betalning, slutbetalningen eller efter att dessa utbetalningar har gjorts ska medlemsstaterna avvisa alla kostnader som inte anses vara stödberättigande, särskilt efter sådana kontroller som föreskrivs i denna förordning.

2.   Den förslagsställande organisationen ska återbetala felaktigt utbetalda belopp i enlighet med kapitel III avsnitt 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 (11).

Den räntesats som föreskrivs i artikel 83.2 b i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 (12) ska tillämpas.

AVSNITT 2

Kontroll av genomförandet av programmen och meddelanden från medlemsstaterna

Artikel 18

Kontroller av förfarandet för urval av genomförandeorgan

Innan medlemsstaterna undertecknar det avtal som avses i artikel 10 ska de kontrollera att genomförandeorganen har valts ut i enlighet med det öppna urvalsförfarande som föreskrivs i artikel 2 i delegerade förordning (EU) 2015/1829.

Artikel 19

Administrativa kontroller av enkla program

1.   Vid administrativa kontroller ska medlemsstaterna systematiskt kontrollera betalningsansökningarna, särskilt de rapporter som åtföljde ansökningarna och huruvida kostnaderna är stödberättigande enligt artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/1829.

2.   Medlemsstaterna ska begära ytterligare upplysningar som anses nödvändiga och, vid behov, genomföra ytterligare kontroller, särskilt när

| a) | de begärda rapporterna inte har lämnats in eller är ofullständiga, |
| --- | --- |

a)

de begärda rapporterna inte har lämnats in eller är ofullständiga,

| b) | den administrativa granskningen av intyget om redovisningen inte visar tillräckligt tydligt att kostnaderna är stödberättigande enligt artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/1829 och att de skyldigheter som anges i artikel 12.2 i denna förordning efterlevs, eller |
| --- | --- |

b)

den administrativa granskningen av intyget om redovisningen inte visar tillräckligt tydligt att kostnaderna är stödberättigande enligt artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/1829 och att de skyldigheter som anges i artikel 12.2 i denna förordning efterlevs, eller

| c) | det är oklart om de kostnader som har tagits upp i redovisningen är stödberättigande. |
| --- | --- |

c)

det är oklart om de kostnader som har tagits upp i redovisningen är stödberättigande.

Artikel 20

Kontroller på plats av enkla program

1.   Medlemsstaterna ska välja ut de betalningsansökningar som ska kontrolleras på grundval av en riskanalys.

Urvalet ska göras på ett sådant sätt att det säkerställs att varje enkelt program kontrolleras på plats minst en gång under dess genomförande mellan den första mellanliggande betalningen och slutbetalningen.

2.   Kontroller på plats ska omfatta tekniska och bokföringsmässiga kontroller hos den förslagsställande organisationen och, om lämpligt, genomförandeorganet. Medlemsstaterna ska kontrollera att

| a) | de uppgifter och handlingar som lämnats är korrekta, |
| --- | --- |

a)

de uppgifter och handlingar som lämnats är korrekta,

| b) | kostnaderna har redovisats i enlighet med artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/1829 och artikel 12.2 i denna förordning, |
| --- | --- |

b)

kostnaderna har redovisats i enlighet med artikel 4 i delegerade förordning (EU) 2015/1829 och artikel 12.2 i denna förordning,

| c) | alla skyldigheter enligt det avtal som avses i artikel 10 har fullgjorts, |
| --- | --- |

c)

alla skyldigheter enligt det avtal som avses i artikel 10 har fullgjorts,

| d) | artiklarna 10 och 15 i förordning (EU) nr 1144/2014 har efterlevts. |
| --- | --- |

d)

artiklarna 10 och 15 i förordning (EU) nr 1144/2014 har efterlevts.

Utan att det påverkar tillämpningen av kommissionens förordning (EG) nr 1848/2006 (13) ska medlemsstaterna snarast möjligt informera kommissionen om eventuella oegentligheter som konstaterats under kontrollerna.

Kontroller på plats får begränsas till en stickprovskontroll som omfattar minst 30 % av de stödberättigande kostnaderna. Ett sådant stickprov ska vara tillförlitligt och representativt.

Om felaktigheter upptäcks ska medlemsstaten kontrollera all dokumentation avseende de redovisade kostnaderna eller så ska resultaten av stickprovet extrapoleras.

3.   Medlemsstaterna ska utarbeta en rapport för varje kontroll på plats. Rapporten ska tydligt ange omfattningen och resultaten av de utförda kontrollerna.

Artikel 21

Meddelanden till kommissionen med avseende på enkla program

1.   Senast den 15 juli varje år ska medlemsstaterna meddela kommissionen följande uppgifter för det föregående kalenderåret med avseende på alla betalningar för enkla program:

| a) | Det finansiella genomförandet och de outputindikatorer som avses i artikel 22. |
| --- | --- |

a)

Det finansiella genomförandet och de outputindikatorer som avses i artikel 22.

| b) | Programmens effekter, bedömda med hjälp av de indikatorer som avses i artikel 22. |
| --- | --- |

b)

Programmens effekter, bedömda med hjälp av de indikatorer som avses i artikel 22.

| c) | Resultaten av administrativa kontroller och kontroller på plats som utförts i enlighet med artiklarna 19 och 20. |
| --- | --- |

c)

Resultaten av administrativa kontroller och kontroller på plats som utförts i enlighet med artiklarna 19 och 20.

2.   Meddelandet ska göras på elektronisk väg i enlighet med de tekniska specifikationer för överföring av uppgifter som kommissionen tillhandahåller.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 22

System med indikatorer för utvärdering av effekterna av programmen för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder

1.   Genom denna förordning inrättas en gemensam ram för utvärdering av effekterna av programmen för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som bygger på ett system med indikatorer. Systemet ska omfatta tre grupper av bedömningsindikatorer: output-, resultat- och effektindikatorer.

| a) | Outputindikatorer ska mäta graden av genomförande av den planerade verksamheten i varje program. |
| --- | --- |

a)

Outputindikatorer ska mäta graden av genomförande av den planerade verksamheten i varje program.

| b) | Resultatindikatorer ska mäta de direkta och omedelbara effekterna av verksamheten. |
| --- | --- |

b)

Resultatindikatorer ska mäta de direkta och omedelbara effekterna av verksamheten.

| c) | Effektindikatorerna ska mäta nyttan, utöver de omedelbara effekterna. |
| --- | --- |

c)

Effektindikatorerna ska mäta nyttan, utöver de omedelbara effekterna.

2.   I varje förslag till program för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som den förslagsställande organisationen lämnar in till kommissionen ska den specificera vilka indikatorer från varje grupp bedömningsindikatorer som kommer att användas för att bedöma effekterna av programmet. Den förslagsställande organisationen ska där så är lämpligt använda de indikatorer som anges i bilagan eller får använda andra indikatorer om den kan visa att de är lämpligare på grund av det aktuella programmets beskaffenhet.

Artikel 23

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 december 2015 på programförslag som lämnas in från och med den 1 december 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 317, 4.11.2014, s. 56.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 3/2008 av den 17 december 2007 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland (EUT L 3, 5.1.2008, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 501/2008 av den 5 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 3/2008 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland (EUT L 147, 6.6.2008, s. 3).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1829 av den 23 april 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland (se sidan 3 i detta nummer av EUT).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

6

(7)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 179/2014 av den 6 november 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 vad gäller aktörsregistret, stödbelopp för saluföring utanför produktionsregionen, den grafiska symbolen, befrielse från importtullar för vissa nötkreatur och finansiering av vissa särskilda åtgärder på jordbruksområdet i unionens yttersta randområden (EUT L 63, 4.3.2014, s. 3).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 207/2009 av den 26 februari 2009 om gemenskapsvarumärken (EUT L 78, 24.3.2009, s. 1).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/95/EG av den 22 oktober 2008 om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar (EUT L 299, 8.11.2008, s. 25).

9

(10)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron (EUT L 255, 28.8.2014, s. 18).

10

(11)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 908/2014 av den 6 augusti 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 med beaktande av utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, räkenskapsavslutning, regler om kontroller, värdepapper och öppenhet (EUT L 255, 28.8.2014, s. 59).

11

(12)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 362, 31.12.2012, s. 1).

12

(13)  Kommissionens förordning (EG) nr 1848/2006 av den 14 december 2006 om oegentligheter och återvinning av belopp som felaktigt har utbetalats i samband med finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken och om organisationen av ett uppgiftssystem på detta område och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 595/91 (EUT L 355, 15.12.2006, s. 56).

13

---

BILAGA

Förteckning över indikatorer för utvärdering av effekterna av programmen för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avses i artikel 22

Systemet med indikatorer för aktiviteter som genomförs av förslagsställande organisationer inom ramen för program för informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder fångar inte alltid upp samtliga faktorer som kan komma att påverka output, resultat och effekter av ett operativt program. Därför bör den information som indikatorerna ger tolkas mot bakgrund av kvantitativ och kvalitativ information om andra centrala faktorer som bidragit till eller hindrat programmets genomförande.

| 1. | Exempel på outputindikatorer är:






  — | Antalet organiserade evenemang. |
| --- | --- | --- |

1.

Exempel på outputindikatorer är:

—

Antalet organiserade evenemang.

| — | Antalet reklaminslag som sänts på tv/radio eller antal publicerade annonser i tryckta medier eller på nätet. |
| --- | --- |

—

Antalet reklaminslag som sänts på tv/radio eller antal publicerade annonser i tryckta medier eller på nätet.

| — | Antalet pressmeddelanden. |
| --- | --- |

—

Antalet pressmeddelanden.

| — | Storleken på den målgrupp till vilken särskilda aktiviteter riktar sig (t.ex. antal branschfolk som utskick sänts till). |
| --- | --- |

—

Storleken på den målgrupp till vilken särskilda aktiviteter riktar sig (t.ex. antal branschfolk som utskick sänts till).

| — | Antalet prenumeranter på elektroniska nyhetsbrev. |
| --- | --- |

—

Antalet prenumeranter på elektroniska nyhetsbrev.

| 2. | Exempel på resultatindikatorer är:






  — | Antalet branschfolk/experter/importörer/konsumenter som deltagit i olika evenemang (t.ex. seminarier, workshops, provsmakning etc.). |
| --- | --- | --- |

2.

Exempel på resultatindikatorer är:

—

Antalet branschfolk/experter/importörer/konsumenter som deltagit i olika evenemang (t.ex. seminarier, workshops, provsmakning etc.).

| — | Antalet branschfolk/experter/importörer/konsumenter som nåtts av reklaminslag som sänts på tv/radio eller annonser i tryckta medier eller på nätet. |
| --- | --- |

—

Antalet branschfolk/experter/importörer/konsumenter som nåtts av reklaminslag som sänts på tv/radio eller annonser i tryckta medier eller på nätet.

| — | Antalet branschfolk/experter/importörer/konsumenter som deltagit i olika evenemang och kontaktat producentorganisationen eller producenterna. |
| --- | --- |

—

Antalet branschfolk/experter/importörer/konsumenter som deltagit i olika evenemang och kontaktat producentorganisationen eller producenterna.

| — | Antalet obetalda pressartiklar som publicerats under den period som omfattas av rapporten för informationskampanjen. |
| --- | --- |

—

Antalet obetalda pressartiklar som publicerats under den period som omfattas av rapporten för informationskampanjen.

| — | Antalet besökare på webbplatsen eller antalet ”gillar” på Facebooksidan. |
| --- | --- |

—

Antalet besökare på webbplatsen eller antalet ”gillar” på Facebooksidan.

| — | Värdet av pressklipp. |
| --- | --- |

—

Värdet av pressklipp.

| 3. | Exempel på effektindikatorer är:






  — | Försäljningstrenderna i sektorn under året efter de säljfrämjande åtgärderna i den region där de ägt rum, jämfört med det föregående året och jämfört med den allmänna försäljningstrenden på marknaden i fråga. |
| --- | --- | --- |

3.

Exempel på effektindikatorer är:

—

Försäljningstrenderna i sektorn under året efter de säljfrämjande åtgärderna i den region där de ägt rum, jämfört med det föregående året och jämfört med den allmänna försäljningstrenden på marknaden i fråga.

| — | Konsumtionstrenderna för produkten i landet. |
| --- | --- |

—

Konsumtionstrenderna för produkten i landet.

| — | Värde och volym av exporten från unionen av den produkt som omfattas av de säljfrämjande åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Värde och volym av exporten från unionen av den produkt som omfattas av de säljfrämjande åtgärderna.

| — | Förändringen i unionens marknadsandel för produkten. |
| --- | --- |

—

Förändringen i unionens marknadsandel för produkten.

| — | Trenderna i det genomsnittliga försäljningspriset för den exporterade produkten i det land där kampanjerna ägt rum. |
| --- | --- |

—

Trenderna i det genomsnittliga försäljningspriset för den exporterade produkten i det land där kampanjerna ägt rum.

| — | Förändring i graden av igenkännande av symbolerna för unionens kvalitetsordningar. |
| --- | --- |

—

Förändring i graden av igenkännande av symbolerna för unionens kvalitetsordningar.

| — | Förändring i hur unionens kvalitetsprodukter uppfattas. |
| --- | --- |

—

Förändring i hur unionens kvalitetsprodukter uppfattas.

| — | Ökad medvetenhet om positiva särdrag/andra fördelar hos unionens jordbruksprodukter enligt vad som anges i artikel 3 a i förordning (EU) nr 1144/2014. |
| --- | --- |

—

Ökad medvetenhet om positiva särdrag/andra fördelar hos unionens jordbruksprodukter enligt vad som anges i artikel 3 a i förordning (EU) nr 1144/2014.

| — | Ökning av konsumenternas förtroende efter programmets genomförande. |
| --- | --- |

—

Ökning av konsumenternas förtroende efter programmets genomförande.

| — | Avkastning på investeringar. |
| --- | --- |

—

Avkastning på investeringar.

---

| 13.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/27 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2015/1832

av den 12 oktober 2015

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 vad gäller användningen av erytritol (E 968) som smakförstärkare i smaksatta drycker som är energireducerade eller utan tillfört socker

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1333/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelstillsatser (1), särskilt artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 fastställs en unionsförteckning över livsmedelstillsatser som godkänts för användning i livsmedel samt villkoren för användningen.

| (2) | Denna förteckning får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 (2), antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan. |
| --- | --- |

(2)

Denna förteckning får uppdateras i enlighet med det enhetliga förfarande som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 (2), antingen på initiativ av kommissionen eller efter en ansökan.

| (3) | Den 28 maj 2014 lämnades det in en ansökan om godkännande av användningen av erytritol (E 968) som smakförstärkare i smaksatta drycker, livsmedelskategori 14.1.4 i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008. Ansökan delgavs därefter medlemsstaterna i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1331/2008. |
| --- | --- |

(3)

Den 28 maj 2014 lämnades det in en ansökan om godkännande av användningen av erytritol (E 968) som smakförstärkare i smaksatta drycker, livsmedelskategori 14.1.4 i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008. Ansökan delgavs därefter medlemsstaterna i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1331/2008.

| (4) | Användning av erytritol (E 968) krävs för att förbättra smakprofilen hos energireducerade drycker och drycker utan tillfört socker och känslan i munnen efter intag av dessa drycker på ett sådant sätt att de i smak liknar fullsockerprodukter. Erytritol fungerar i låga halter som smakförstärkare och bidrar till att mildra den bismak och kvardröjande sötma som förknippas med användning av högintensiva sötningsmedel i dessa drycker. Fördelen för konsumenterna skulle därför vara tillgången till energireducerade drycker och drycker utan tillfört socker som smakar bättre. |
| --- | --- |

(4)

Användning av erytritol (E 968) krävs för att förbättra smakprofilen hos energireducerade drycker och drycker utan tillfört socker och känslan i munnen efter intag av dessa drycker på ett sådant sätt att de i smak liknar fullsockerprodukter. Erytritol fungerar i låga halter som smakförstärkare och bidrar till att mildra den bismak och kvardröjande sötma som förknippas med användning av högintensiva sötningsmedel i dessa drycker. Fördelen för konsumenterna skulle därför vara tillgången till energireducerade drycker och drycker utan tillfört socker som smakar bättre.

| (5) | År 2003 drog vetenskapliga kommittén för livsmedel (nedan kallad kommittén) slutsatsen att erytritol (E 968) är säker för användning i livsmedel. Godkännandet av erytritol (E 968) i unionen täcker ännu inte dess användning i drycker, eftersom kommittén i sitt yttrande angav att tröskelvärdet för laxerande verkan kan överskridas, särskilt hos unga konsumenter, genom intag av erytritol i drycker. |
| --- | --- |

(5)

År 2003 drog vetenskapliga kommittén för livsmedel (nedan kallad kommittén) slutsatsen att erytritol (E 968) är säker för användning i livsmedel. Godkännandet av erytritol (E 968) i unionen täcker ännu inte dess användning i drycker, eftersom kommittén i sitt yttrande angav att tröskelvärdet för laxerande verkan kan överskridas, särskilt hos unga konsumenter, genom intag av erytritol i drycker.

| (6) | Den 12 februari 2015 avgav Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ett yttrande (3) om säkerheten när det gäller den föreslagna utvidgningen av användningen av erytritol (E 968) som livsmedelstillsats. Myndigheten konstaterade att det akuta bolusintaget (intag vid ett enstaka tillfälle) av erytritol via alkoholfria drycker med en maximihalt erytritol på 1,6 % inte skulle medföra några farhågor vad gäller laxerande verkan. Myndigheten grundade sin slutsats på uppgifter som omfattade en uppskattning av exponeringen som tog hänsyn till den föreslagna maximihalten på 1,6 % erytritol i alkoholfria drycker, erfarenheterna av tidigare användning av erytritol, dess absorptionsegenskaper och det faktum att det inte har fastställts någon negativ verkan, inte heller någon laxerande verkan, vid exponering för ämnet. |
| --- | --- |

(6)

Den 12 februari 2015 avgav Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ett yttrande (3) om säkerheten när det gäller den föreslagna utvidgningen av användningen av erytritol (E 968) som livsmedelstillsats. Myndigheten konstaterade att det akuta bolusintaget (intag vid ett enstaka tillfälle) av erytritol via alkoholfria drycker med en maximihalt erytritol på 1,6 % inte skulle medföra några farhågor vad gäller laxerande verkan. Myndigheten grundade sin slutsats på uppgifter som omfattade en uppskattning av exponeringen som tog hänsyn till den föreslagna maximihalten på 1,6 % erytritol i alkoholfria drycker, erfarenheterna av tidigare användning av erytritol, dess absorptionsegenskaper och det faktum att det inte har fastställts någon negativ verkan, inte heller någon laxerande verkan, vid exponering för ämnet.

| (7) | Användningen av erytritol (E 968) som smakförstärkare i smaksatta drycker, livsmedelskategori 14.1.4 i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 bör därför tillåtas vid en maximihalt på 1,6 %. |
| --- | --- |

(7)

Användningen av erytritol (E 968) som smakförstärkare i smaksatta drycker, livsmedelskategori 14.1.4 i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 bör därför tillåtas vid en maximihalt på 1,6 %.

| (8) | Förordning (EG) nr 1333/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EG) nr 1333/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (EUT L 354, 31.12.2008, s. 1).

2

(3)  The EFSA Journal, vol. 13(2015):3, artikelnr 4033.

3

The EFSA Journal

---

BILAGA

Del E i bilaga II till förordning (EG) nr 1333/2008 ska ändras på följande sätt:

| a) | I livsmedelskategori 14.1.4, ”Smaksatta drycker”, ska posten för Grupp I, ”Tillsatser”, ändras på följande sätt: | ”Grupp I | Tillsatser | | | E 420, E 421, E 953, E 965, E 966 och E 967 får inte användas
  E 968 får inte användas utom när detta uttryckligen anges i denna livsmedelskategori” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

a)

I livsmedelskategori 14.1.4, ”Smaksatta drycker”, ska posten för Grupp I, ”Tillsatser”, ändras på följande sätt:

”Grupp I

Tillsatser

E 420, E 421, E 953, E 965, E 966 och E 967 får inte användas

E 968 får inte användas utom när detta uttryckligen anges i denna livsmedelskategori”

| b) | I livsmedelskategori 14.1.4, ”Smaksatta drycker”, ska följande post införas efter posten för E 962: | ”E 968 | Erytritol | 16 000 | | Endast produkter som är energireducerade eller utan tillfört socker, endast som smakförstärkare” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

I livsmedelskategori 14.1.4, ”Smaksatta drycker”, ska följande post införas efter posten för E 962:

”E 968

Erytritol

16 000

Endast produkter som är energireducerade eller utan tillfört socker, endast som smakförstärkare”

---

| 13.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/29

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1833

av den 12 oktober 2015

om ändring av förordning (EEG) nr 2568/91 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 91 första stycket d och andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EEG) nr 2568/91 (2) definieras fysikalisk-kemiska och organoleptiska egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester samt fastställs metoder för bedömning av sådana egenskaper. Dessa metoder uppdateras regelbundet mot bakgrund av synpunkter från kemiska experter och i samstämmighet med Internationella olivrådets (IOC) utredningar. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EEG) nr 2568/91 (2) definieras fysikalisk-kemiska och organoleptiska egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester samt fastställs metoder för bedömning av sådana egenskaper. Dessa metoder uppdateras regelbundet mot bakgrund av synpunkter från kemiska experter och i samstämmighet med Internationella olivrådets (IOC) utredningar.

| (2) | För att säkerställa att de senaste internationella standarder som fastställts av IOC genomförs på unionsnivå, bör vissa analysmetoder som fastställs i förordning (EEG) nr 2568/91 uppdateras. |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa att de senaste internationella standarder som fastställts av IOC genomförs på unionsnivå, bör vissa analysmetoder som fastställs i förordning (EEG) nr 2568/91 uppdateras.

| (3) | Mot bakgrund av erfarenheterna förefaller det som att metoden för att påvisa främmande vegetabiliska oljor i olivolja kan ge felaktiga positiva utslag. Hänvisningar till den metoden bör därför utgå. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av erfarenheterna förefaller det som att metoden för att påvisa främmande vegetabiliska oljor i olivolja kan ge felaktiga positiva utslag. Hänvisningar till den metoden bör därför utgå.

| (4) | Förordning (EEG) nr 2568/91 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EEG) nr 2568/91 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EEG) nr 2568/91 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket ska ändras på följande sätt:






  i) | Led g ska ersättas med följande:






  ”g) | För bestämning av fettsyrasammansättning, den metod som anges i bilaga X.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 2.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Första stycket ska ändras på följande sätt:

i)

Led g ska ersättas med följande:

”g)

För bestämning av fettsyrasammansättning, den metod som anges i bilaga X.”

| ii) | Led l ska ersättas med följande:






  ”l) | För bestämning av halten av alifatiska alkoholer och triterpenalkoholer, den metod som anges i bilaga XIX.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led l ska ersättas med följande:

”l)

För bestämning av halten av alifatiska alkoholer och triterpenalkoholer, den metod som anges i bilaga XIX.”

| b) | Andra stycket ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Andra stycket ska utgå.

| 2. | Sammanfattningen av bilagorna ska ändras på följande sätt:






  a) | Hänvisningarna till bilaga X A och bilaga X B, inklusive titeln på dessa bilagor ska ersättas med följande enda hänvisning:
  ”Bilaga X Bestämning av fettsyrametylestrar med gaskromatografi” |
| --- | --- | --- |

2.

Sammanfattningen av bilagorna ska ändras på följande sätt:

a)

Hänvisningarna till bilaga X A och bilaga X B, inklusive titeln på dessa bilagor ska ersättas med följande enda hänvisning:

”Bilaga X Bestämning av fettsyrametylestrar med gaskromatografi”

| b) | I hänvisningen till bilaga XIX ska titeln ersättas med följande:
  ”Bestämning av halten alifatiska alkoholer och triterpenalkoholer med kapillärgaskromatografi” |
| --- | --- |

b)

I hänvisningen till bilaga XIX ska titeln ersättas med följande:

”Bestämning av halten alifatiska alkoholer och triterpenalkoholer med kapillärgaskromatografi”

| c) | Hänvisningen till bilaga XXa ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Hänvisningen till bilaga XXa ska utgå.

| 3. | Tillägg 1 till bilaga Ib ska ändras i enlighet med bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

3.

Tillägg 1 till bilaga Ib ska ändras i enlighet med bilaga I till denna förordning.

| 4. | Bilaga V ska ändras i enlighet med bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

4.

Bilaga V ska ändras i enlighet med bilaga II till denna förordning.

| 5. | Bilaga IX ska ersättas med texten i bilaga III till denna förordning. |
| --- | --- |

5.

Bilaga IX ska ersättas med texten i bilaga III till denna förordning.

| 6. | Bilagorna X A och X B ska ersättas med texten i bilaga IV till denna förordning. |
| --- | --- |

6.

Bilagorna X A och X B ska ersättas med texten i bilaga IV till denna förordning.

| 7. | Bilaga XII ska ändras i enlighet med bilaga V till denna förordning. |
| --- | --- |

7.

Bilaga XII ska ändras i enlighet med bilaga V till denna förordning.

| 8. | Bilaga XIX ska ändras i enlighet med bilaga VI till denna förordning. |
| --- | --- |

8.

Bilaga XIX ska ändras i enlighet med bilaga VI till denna förordning.

| 9. | Bilaga XXa ska utgå. |
| --- | --- |

9.

Bilaga XXa ska utgå.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens förordning (EEG) nr 2568/91 av den 11 juli 1991 om egenskaper hos olivolja och olivolja av pressrester och om lämpliga analysmetoder (EGT L 248, 5.9.1991, s. 1).

2

---

BILAGA I

I tillägg 1 till bilaga Ib till förordning (EEG) nr 2568/91 ska jämförelsetabellen ändras på följande sätt:

| 1. | De rader som avser transisomerer av fettsyror och fettsyrahalt ska ersättas med följande:













  ”— | Transisomerer av fettsyror |
| --- | --- | --- |

1.

De rader som avser transisomerer av fettsyror och fettsyrahalt ska ersättas med följande:

”—

Transisomerer av fettsyror

Bilaga X

Bestämning av fettsyrametylestrar med gaskromatografi

| — | Fettsyrahalt |
| --- | --- |

—

Fettsyrahalt

Bilaga X

Bestämning av fettsyrametylestrar med gaskromatografi”

| 2. | Den rad som avser alifatiska alkoholer ska ersättas med följande:













  ”— | Alifatiska alkoholer och triterpenalkoholer |
| --- | --- | --- |

2.

Den rad som avser alifatiska alkoholer ska ersättas med följande:

”—

Alifatiska alkoholer och triterpenalkoholer

Bilaga XIX

Bestämning av halten alifatiska alkoholer och triterpenalkoholer med kapillärgaskromatografi”

---

BILAGA II

I bilaga V till förordning (EEG) nr 2568/91 ska punkt 6.2 ersättas med följande:

| ”6.2 | Beräkna procentandelen av varje enskild sterol som förhållandet mellan den aktuella topparean och den totala topparean för steroler:



  där







  Ax | = | topparea för x, |
| --- | --- | --- | --- |
| ΣA | = | total topparea för steroler.” |

”6.2

Beräkna procentandelen av varje enskild sterol som förhållandet mellan den aktuella topparean och den totala topparean för steroler:

Formula

där

Ax

=

topparea för x,

ΣA

=

total topparea för steroler.”

---

BILAGA III

”BILAGA IX

SPEKTROFOTOMETRISK UNDERSÖKNING I ULTRAVIOLETT LJUS

INLEDNING

Spektrofotometrisk undersökning i ultraviolett ljus kan ge information om kvaliteten på ett fett, dess grad av konservering och förändringar i fettet till följd av tekniska processer. Absorptionen vid de våglängder som anges i metoden beror på närvaron av konjugerade dien- och triensystem som erhålls vid oxideringsprocesser och/eller raffineringsprocesser. Absorptionen uttrycks som den specifika absorptionenFormula (absorptionen i en 1 % w/v lösning av fettet i ett angivet lösningsmedel, i en 10 mm kyvett) som konventionellt betecknas K (även kallad absorptionskoefficient).

1.   SYFTE

Denna bilaga beskriver processen för att utföra en spektrofotometrisk undersökning av olivolja i det ultravioletta området.

2.   PRINCIP

Ett prov löses i lämpligt lösningsmedel och lösningens absorbans mäts sedan vid de angivna våglängderna med rent lösningsmedel som referens.

Den specifika absorptionen vid 232 nm och 268 nm i isooktan eller 232 nm och 270 nm i cyklohexan beräknas för en koncentration av 1 % w/v i en 10 mm kyvett.

3.   UTRUSTNING

3.1   En spektrofotometer för mätning av absorption på ultravioletta våglängder (220–360 nm), med en noggrannhet på 1 nm. En regelbunden kontroll rekommenderas av spektrofotometerns våglängds- och absorbansskalor samt av ströljus.

3.1.1   Våglängdsskala: Denna kan kontrolleras med hjälp av ett referensmaterial bestående av ett optiskt glasfilter innehållande holmiumoxid eller en holmiumoxidlösning (förseglade eller inte) som har distinkta absorptionsband. Referensmaterialen är utformade för kontroll och kalibrering av våglängdsskalor hos spektrofotometrar för synligt och ultraviolett ljus med nominella spektrala bandbredder på 5 nm eller mindre. Mätningarna sker i förhållande till luft i våglängdsområdet 640–240 nm, enligt instruktionerna i referensmaterialen. För varje ändring av spaltbredden görs en grundkalibrering med tom strålväg. Standardens våglängder anges i certifikatet för referensmaterialet.

3.1.2   Absorbansskala: Denna kan kontrolleras med hjälp av kommersiellt tillgängliga förseglade referensmaterial bestående av sura lösningar av kaliumdikromat i vissa koncentrationer och med certifierade absorbansvärden vid λmax (i form av fyra lösningar av kaliumdikromat i perklorsyra som är förseglade i fyra UV-kvartskyvetter för mätning av linjäritet och fotometrisk noggrannhet som referens i UV-ljus). Kaliumdikromatlösningarna mäts mot ett blankprov med den använda syran, efter grundkalibrering, enligt instruktionerna i referensmaterialen. Absorbansvärdena anges i certifikatet för referensmaterialet.

En annan möjlighet att kontrollera svaret från fotocellen och fotomultiplikatorn är att göra på följande sätt: väg in 0,2000 g rent kaliumkromat för spektrofotometri och lös detta i 0,05N kaliumhydroxidlösning i en 1 000 ml mätkolv och späd till märket. Ta ut exakt 25 ml av lösningen, överför till en 500 ml mätkolv och späd upp till märket med samma kaliumhydroxidlösning.

Mät absorptionen hos lösningen vid 275 nm med användning av kaliumhydroxidlösningen som referens. Den uppmätta absorptionen med användande av 1 cm kyvett bör vara 0,200 ± 0,005.

3.2   Rektangulära kvartskyvetter med lock för mätning av absorption på ultravioletta våglängder (220–360 nm) och med en optisk väglängd av 10 mm. När de är fyllda med vatten eller annat lämpligt lösningsmedel bör kyvetterna inte skiljas åt mer än 0,01 enheter.

3.3   Mätkolvar med ett graderingsmärke, kapacitet 25 ml, klass A.

3.4   Analysvåg med en noggrannhet av 0,0001 g.

4.   REAGENSER

Om inget annat anges, använd vid analysen endast reagenser som är särskilt avsedda för analysändamål och destillerat eller avmineraliserat vatten eller vatten av motsvarande renhetsgrad.

Lösningsmedel: Isooktan (2,2,4-trimetylpentan) för mätningar vid 232 nm och 268 nm och cyklohexan för mätningar vid 232 nm och 270 nm, med en absorbans på mindre än 0,12 vid 232 nm och mindre än 0,05 vid 270 nm mot destillerat vatten, mätt i en 10 mm kyvett.

5.   UTFÖRANDE

5.1   Provet måste vara helt homogent och får inte innehålla några suspenderade föroreningar. Om det inte är det, måste det filtreras genom filtrerpapper vid ca 30 °C.

5.2   Väg upp ca 0,25 g (med en noggrannhet av 1 mg) av det beredda provet och överför till en 25 ml mätkolv, späd till märket med det angivna lösningsmedlet och homogenisera. Den erhållna lösningen måste vara helt klar. Vid opalescens eller grumlighet filtreras lösningen genom filtrerpapper.

Anm.: I allmänhet är en massa på 0,25–0,30 g tillräcklig för absorbansmätningar för jungfruolja och extra jungfruolja vid 268 nm och 270 nm. För mätningar vid 232 nm behövs vanligen ett prov på 0,05 g, varför två skilda lösningar vanligen bereds. För absorbansmätningar av olivoljor av pressrester, raffinerade olivoljor och blandade olivoljor, behövs normalt ett mindre prov, t.ex. 0,1 g, på grund av deras högre absorbans.

5.3   Om nödvändigt, korrigera baslinjen (220–290 nm) med lösningsmedel i båda kvartskyvetterna (prov och referens), fyll därefter kvartskyvetten med provlösningen och mät absorptionen vid 232, 268 eller 270 nm, med lösningsmedlet som referens.

De uppmätta absorptionsvärdena måste ligga inom området 0,1–0,8 eller inom spektrofotometerns linjäritetsintervall, som bör kontrolleras. I annat fall måste mätningarna göras om med mer koncentrerad eller mer utspädd lösning.

5.4   Efter mätning av absorbansen vid 268 eller 270 nm, mät absorbansen vid λmax, λmax + 4 och λmax – 4. Dessa absorbansvärden används för att bestämma variationen hos den specifika absorptionen (ΔΚ).

Anm.: λmax anses vara 268 nm för isooktan som används som lösningsmedel och 270 nm för cyklohexan.

6.   REDOVISNING AV RESULTAT

6.1   Registrera specifik absorption (absorptionskoefficient) vid de olika våglängderna, beräknat enligt formeln

Formula

där:

| Kλ | = | specifik absorption vid våglängden λ, |
| --- | --- | --- |
| Eλ | = | absorption uppmätt vid våglängden λ, |
| c | = | lösningens koncentration i g/100 ml, |
| s | = | väglängd för kvartskyvetten i cm |

Kλ

=

specifik absorption vid våglängden λ,

Eλ

=

absorption uppmätt vid våglängden λ,

c

=

lösningens koncentration i g/100 ml,

s

=

väglängd för kvartskyvetten i cm

anges med två decimaler.

6.2   Variation i specifik absorption (ΔΚ)

Variationen hos den specifika absorptionens absolutvärde (ΔΚ) bestäms med hjälp av formeln:

Formula

där Km är den specifika absorptionen vid våglängden för maximal absorption vid 270 nm och 268 nm beroende på vilket lösningsmedel som används.

Resultaten bör anges med två decimaler.”

---

BILAGA IV

BILAGA X

BESTÄMNING AV FETTSYRAMETYLESTRAR MED GASKROMATOGRAFI

1.   SYFTE

I denna bilaga ges vägledning om bestämning med gaskromatografi av fria och bundna fettsyror i vegetabiliska fetter och oljor efter deras omvandling till fettsyrametylestrar (Fame).

De bundna fettsyrorna av triglycerider och, beroende på esterifieringsmetod, de fria fettsyrorna, omvandlas till fettsyrametylestrar, som bestäms genom kapillärgaskromatografi.

Den metod som beskrivs i denna bilaga möjliggör bestämning av fettsyrametylestrar från C12 till C24, inbegripet mättade, cis- och trans-enkelomättade och cis- och trans-fleromättade fettsyrametylestrar.

2.   PRINCIP

Gaskromatografi (GC) används för kvantitativ analys av fettsyrametylestrar. Fettsyrametylestrar bereds enligt del A. De injiceras sedan i injektorn och förångas i denna. Separation av fettsyrametylestrar utförs på analyskolonner av bestämd polaritet och längd. En flamjoniseringsdetektor används för detektion av fettsyrametylestrar. Analysförhållandena anges i del B.

Väte eller helium kan användas som bärgas (mobil fas) i gaskromatografi av fettsyrametylestrar med flamjoniseringsdetektor. Väte påskyndar separation och ger skarpare toppar. Den stationära fasen är ett mikroskopiskt skikt som består av en tunn vätskefilm på en inert fast yta av kvartsglas.

När de förångade föreningar som analyseras passerar genom kapillärkolonnen interagerar de med den stationära fasen som täcker kolonnens inneryta. På grund av att olika föreningar interagerar på olika sätt eluerar de vid olika tidpunkter; detta kallas föreningens retentionstid för en given uppsättning analysparametrar. Jämförelsen av de olika retentionstiderna används för att identifiera de olika föreningarna.

DEL A

BEREDNING AV METYLESTRAR AV FETTSYROR FRÅN OLIVOLJA OCH FRÅN OLIVOLJA AV PRESSRESTER

1.   SYFTE

Denna del beskriver framställningen av metylestrar av fettsyror. Den innefattar metoder för beredning av metylestrar av fettsyror från olivolja och olivolja av pressrester.

2.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Beredning av metylestrar av fettsyror från olivolja och olivolja av pressrester utförs genom transesterifiering i en metanollösning av kaliumhydroxid vid rumstemperatur. Behovet av rening av provet före transesterifieringen beror på provets innehåll av fria fettsyror och på vilken analysparameter som ska bestämmas; den kan väljas enligt följande tabell:

| Kategori av olja | Metod |
| --- | --- |
| Jungfruolja med en halt av fria fettsyror på ≤ 2,0 % | 1. | Fettsyror |

Kategori av olja

Metod

Jungfruolja med en halt av fria fettsyror på ≤ 2,0 %

1.

Fettsyror

| 2. | Transfettsyror |
| --- | --- |

2.

Transfettsyror

| 3. | ΔECN42 (efter rening med kiselgel fastfasextraktion – SPE) |
| --- | --- |

3.

ΔECN42 (efter rening med kiselgel fastfasextraktion – SPE)

Raffinerad olivolja

Olivolja bestående av raffinerad olivolja och jungfruolja

Raffinerad olivolja av pressrester

Olivolja av pressrester

Jungfruolja med en halt av fria fettsyror > 2,0 %

Oraffinerad olivolja av pressrester

| 1. | Fettsyror (efter rening med kiselgel SPE) |
| --- | --- |

1.

Fettsyror (efter rening med kiselgel SPE)

| 2. | Transfettsyror (efter rening med kiselgel SPE) |
| --- | --- |

2.

Transfettsyror (efter rening med kiselgel SPE)

| 3. | ΔECN42 (efter rening med kiselgel SPE) |
| --- | --- |

3.

ΔECN42 (efter rening med kiselgel SPE)

3.   METOD

3.1   Transesterifiering i en metanollösning av kaliumhydroxid i rumstemperatur

3.1.1   Princip

Metylestrar bildas genom transesterifiering i en metanollösning av kaliumhydroxid som en mellanprodukt före förtvålning.

3.1.2   Reagenser

3.1.2.1   Metanol med en vattenhalt som inte överstiger 0,5 % (m/m).

3.1.2.2   Hexan för kromatografi.

3.1.2.3   Heptan för kromatografi.

3.1.2.4   Dietyleter, stabiliserad för analys.

3.1.2.5   Aceton, för kromatografi.

3.1.2.6   Elueringslösning för rening av oljan genom kolonnkromatografi/SPE-kromatografi, blandning hexan/dietyleter (87:13 v/v).

3.1.2.7   Kaliumhydroxid i metanollösning, ca 2 M: lös 11,2 g kaliumhydroxid i 100 ml metanol.

3.1.2.8   Kiselgelpatroner, 1 g (6 ml), för fastfasextraktion.

3.1.3   Utrustning

3.1.3.1   Provrör (volym 5 ml) med skruvkork försedd med teflonpackning.

3.1.3.2   Mätpipetter eller automatpipetter, 2 ml och 0,2 ml.

3.1.4   Rening av oljeprov

Vid behov renas proven genom att oljan får passera en kiselgelpatron för fastfasextraktion. Placera en kiselgelpatron (3.1.2.8) i en apparat för eluering i vakuum och skölj med 6 ml hexan (3.1.2.2); sköljningen utförs utan vakuum. Tillför olja (ca 0,12 g) löst i 0,5 ml hexan (3.1.2.2) i kolonnen. Låt lösningen tränga in i kiselgelen och eluera sedan med 10 ml hexan/dietyleter (87:13 v/v) (3.1.2.6). Homogenisera hela mängden eluat och dela upp det i två lika stora volymer. Låt den ena volymen avdunsta till uttorkning i en roterande evaporator under undertryck och i rumstemperatur. Lös återstoden i 1 ml heptan. Den erhållna lösningen är färdig för analys av fettsyror med gaskromatografi. Låt den andra volymen avdunsta och lös upp återstoden i 1 ml aceton för analys av triglycerider med vätskekromatografi (HPLC) om nödvändigt.

3.1.5   Utförande

Mät upp ca 0,1 g av oljeprovet i ett 5 ml provrör med skruvkork (3.1.3.1). Tillsätt 2 ml heptan (3.1.2.2) och skaka. Tillsätt 0,2 ml 2 M metanollösning av kaliumhydroxid (3.1.2.7), tillslut väl med en kork försedd med teflonpackning och skaka kraftigt i 30 sekunder. Låt provröret stå tills lösningens övre skikt har klarnat. Häll av det övre skiktet, som innehåller metylestrarna. Heptanlösningen är färdig att injiceras i kromatografen. Det är lämpligt att förvara lösningen i kylskåp fram till dess att analysen med kromatografi ska ske. Lösningen bör ej stå längre tid än tolv timmar.

DEL B

ANALYS AV FETTSYRAMETYLESTRAR MED GASKROMATOGRAFI

1.   SYFTE

Denna del ger allmänna riktlinjer för tillämpning av gaskromatografi på kapillärkolonn för att bestämma den kvalitativa och kvantitativa sammansättning av en blandning av fettsyrametylestrar som erhållits i enlighet med den metod som anges i del A.

Delen är inte tillämplig på polymeriserade fettsyror.

2.   REAGENSER

2.1   Bärgas

Inert gas (helium eller väte) som är omsorgsfullt torkad och med en syrehalt som är mindre än 10 mg/kg.

| Anm. 1: | Väte kan fördubbla analyshastigheten men är farlig. Säkerhetsanordningar finns att tillgå. |
| --- | --- |

Anm. 1:

Väte kan fördubbla analyshastigheten men är farlig. Säkerhetsanordningar finns att tillgå.

2.2   Supplementerande gaser

2.2.1   Väte (renhet ≥ 99,9 %) utan organiska föroreningar.

2.2.2   Luft eller syre utan organiska föroreningar.

2.2.3   Kväve (renhet > 99 %)

2.3   Standard för referens

Blandning av metylestrar av rena fettsyror eller metylestrar av ett fett av känd sammansättning, företrädesvis liknande det fett som ska analyseras. Cis- och transisomerer av metylestrar av oktadekensyra, oktadekadiensyra och oktadekatriensyra kan användas för att identifiera transisomerer av omättade fettsyror.

Försiktighet bör iakttas för att förhindra oxidation av fleromättade fettsyror.

3.   UTRUSTNING

De anvisningar som ges här avser vanlig utrustning som används för gaskromatografi, som använder kapillärkolonner och en flamjoniseringsdetektor.

3.1   Gaskromatograf

Gaskromatografen ska bestå av följande enheter:

3.1.1   Injektionssystem

Använd ett injektionssystem med kapillärkolonner, varvid injektionssystemet bör vara speciellt konstruerat för användning med sådana kolonner. Injektorn kan vara med eller utan split.

3.1.2   Ugn

Ugnen ska kunna värma kapillärkolonnen till en temperatur av minst 260 °C och upprätthålla den önskade temperaturen inom 0,1 °C. Det senaste kravet är särskilt viktigt när kvartsrör används.

Användning av temperaturprogrammerad uppvärmning rekommenderas i alla fall och särskilt för fettsyror med mindre än 16 kolatomer.

3.1.3   Kapillärkolonn

3.1.3.1   Rör som är tillverkade av ett material som är inert för ämnen som ska analyseras (vanligen glas eller kvarts). Innerdiametern ska vara mellan 0,20 och 0,32 mm. Den inre ytan ska genomgå en lämplig behandling (t ex ytpreparering, inaktivering) innan den får täckning av den stationära fasen. En längd av 60 m räcker för fettsyror och cis- och transisomerer av fettsyror.

3.1.3.2   Stationär fas, polär polysiloxan (cyanopropylsilikon) tvärbundna kolonnfyllningar är lämpliga.

| Anm. 2: | Det finns en risk att polära polysiloxaner kan ge upphov till svårighet att identifiera och separera linolensyra och C20-syror. |
| --- | --- |

Anm. 2:

Det finns en risk att polära polysiloxaner kan ge upphov till svårighet att identifiera och separera linolensyra och C20-syror.

Beläggningen ska vara tunn, dvs 0,1 till 0,2 μm.

3.1.3.3   Sammansättning och konditionering av kolonnen

Följ de normala försiktighetsåtgärderna för att sätta ihop kapillärkolonnerna, dvs. placeringen av kolonnen i ugnen (bärare) val och sammansättning av skarvar (läckaget) placering av kolonnens in- och utlopp i injektorn och detektorn (minskning av dödutrymmen). Placera kolonnen i en ström av bärgas (t.ex. 0,3 bar [30 kPa] för en kolonn med längden 25 m och en innerdiameter på 0,3 mm).

Behandla kolonnen genom temperaturprogrammering av ugnen till 3 °C/minut från omgivningstemperaturen till en temperatur som är 10 °C under sönderfallsgränsen för den stationära fasen. Håll ugnen vid denna temperatur i en timme, tills baslinjen har stabiliserats. Gå tillbaka till 180 °C för att arbeta under isoterma förhållanden.

| Anm. 3: | Lämpliga förbehandlade kolonner finns tillgängliga i handeln. |
| --- | --- |

Anm. 3:

Lämpliga förbehandlade kolonner finns tillgängliga i handeln.

3.1.4   Flamjonisationsdetektor och omformarförstärkare

3.2   Sprutor

Sprutorna ska ha en maximivolym av 10 μl med 0,1 μl gradering.

3.3   System för datainsamling

System för datainsamling, som är uppkopplade online med detektorer och används med en programvara som lämpar sig för integrering av toppar och normalisering.

4.   UTFÖRANDE

De arbeten som beskrivs i 4.1 till 4.3 avser användning av en flamjoniseringsdetektor.

4.1   Provningsförhållanden

4.1.1   Val av optimala provningsförhållanden för kapillärkolonner

På grund av effektivitets- och permeabilitetsegenskaperna hos kapillärkolonnen är separationen mellan komponenterna och tiden för analysen i hög grad beroende av flödeshastigheten på bärgasen i kolonnen. Det är därför nödvändigt att optimera driftförhållandena genom att anpassa denna parameter (eller, enklare, tryckfallet i kolonnen) beroende på om man önskar förbättra separationen eller påskynda analysen.

Följande villkor har visat sig vara lämpliga för separation av fettsyrametylestrar (C4–C26). Exempel på kromatogram visas i tillägg B:

| Injektortemperatur: | 250 °C |
| --- | --- |
| Detektortemperatur: | 250 °C |
| Ugnstemperatur: | 165 °C (8 minuter) till 210 °C med 2 °C/min. |
| Bärgas väte: | tryck i kolonninloppet 179 kPa |
| Totalt flöde: | 154,0 ml/min |
| Delningsförhållande: | 1:100 |
| Injektionsvolym: | 1 μl |

Injektortemperatur:

250 °C

Detektortemperatur:

250 °C

Ugnstemperatur:

165 °C (8 minuter) till 210 °C med 2 °C/min.

Bärgas väte:

tryck i kolonninloppet 179 kPa

Totalt flöde:

154,0 ml/min

Delningsförhållande:

1:100

Injektionsvolym:

1 μl

4.1.2   Bestämning av upplösningen (se tillägg A)

Beräkna upplösningen R för två angränsande toppar I och II med hjälp av formeln

R = 2 × ((dr(II)
  – d
  r(I))/(ω(I) + ω(II))) eller R = 2 × ((tr(II)
  – t
  r(I))/(ω(I) + ω(II))) (USP) (Förenta Staternas farmakopé),

eller

R = 1,18 × ((tr(II)
  – tr(I))/(ω0,5(I) + ω0,5(II))) (EP, BP, JP, DAB), (JP [Japanska farmakopén], EP [Europeiska farmakopén], BP [Brittiska farmakopén])

där:

| | d
  r(I) är retentionsavståndet för topp I, |
| --- | --- |

d
  r(I) är retentionsavståndet för topp I,

| | d
  r(II) är retentionsavståndet för topp II, |
| --- | --- |

d
  r(II) är retentionsavståndet för topp II,

| | t
  rI) är retentionstiden för topp I, |
| --- | --- |

t
  rI) är retentionstiden för topp I,

| | t
  r(II) är retentionstiden för topp II, |
| --- | --- |

t
  r(II) är retentionstiden för topp II,

| | ω(I) är bredden av basen av topp I, |
| --- | --- |

ω(I) är bredden av basen av topp I,

| | ω(II) är bredden av basen av topp II, |
| --- | --- |

ω(II) är bredden av basen av topp II,

| | ω0,5 är toppbredden av den angivna föreningen, vid mitten av toppen, |
| --- | --- |

ω0,5 är toppbredden av den angivna föreningen, vid mitten av toppen,

Om ω(I) ≈ ω(II), beräkna R med hjälp av följande formler:

R = (dr(II)
  – d
  r(I))/ω = (dr(II)
  – d
  r(I))/4σ

där:

σ är standardavvikelsen (se tillägg A, figur 1).

Om avståndet dr mellan de två topparna d
  r(II) – d
  r(I) är lika med 4σ, är upplösningsfaktorn R = 1.

Om två toppar inte är helt åtskilda skär tangenterna till de två topparnas inflexionspunkter varandra i punkt C. För att de två topparna ska vara helt åtskilda, måste avståndet mellan de två topparna vara lika med:

d
  r(II) – d
  r(I) = 6 σ som ger R = 1,5 (se tillägg A, figur 3).

5.   RESULTATANGIVELSER

5.1   Kvalitativ analys

Identifiera provets metylestertoppar från kromatogrammet i tillägg B, figur 1, om så behövs genom interpolering eller genom en jämförelse med dessa blandningar av metylestrar (som anges i punkt 2.3).

5.2   Kvantitativ analys

5.2.1   Bestämning av sammansättningen

Beräkna massfraktionen w
  i
  av de enskilda fettsyrametylestrarna, uttryckt som massprocent av metylestrar, enligt följande:

5.2.2   Beräkningssätt

5.2.2.1   Allmänt fall

Beräkna halten av en given komponent i, uttryckt som massprocent av metylestrar, genom att bestämma hur stor procentandel den motsvarande toppens area utgör i förhållande till summan av areorna för alla topparna, med användning av formeln:

wi = (Ai/ΣA) × 100

där:

| | Ai är arean under toppen för den enskilda fettsyrametylestern i, |
| --- | --- |

Ai är arean under toppen för den enskilda fettsyrametylestern i,

| | ΣA är summan av areorna under alla topparna för samtliga enskilda fettsyrametylestrar. |
| --- | --- |

ΣA är summan av areorna under alla topparna för samtliga enskilda fettsyrametylestrar.

Resultaten uttrycks med två decimaler.

| Anm. 4: | För fetter och oljor är massfraktionen av fettsyrametylestrar lika med massfraktionen av triglyceriderna i gram per 100 g. För de fall där detta antagande inte är tillåtet, se 5.2.2.2. |
| --- | --- |

Anm. 4:

För fetter och oljor är massfraktionen av fettsyrametylestrar lika med massfraktionen av triglyceriderna i gram per 100 g. För de fall där detta antagande inte är tillåtet, se 5.2.2.2.

5.2.2.2   Användning av korrektionsfaktorer

I vissa fall, t.ex. i närvaro av fettsyror med färre än åtta kolatomer eller fettsyror med sekundära grupper, ska areorna korrigeras med specifika korrektionsfaktorer (Fci). Dessa faktorer ska fastställas för varje enskilt instrument. För detta ändamål ska lämpliga referensmaterial med certifierad fettsyrasammansättning i motsvarande intervall användas.

| Anm. 5: | Dessa korrektionsfaktorer är inte identiska med de teoretiska FID-korrektionsfaktorer som anges i tillägg A, eftersom de också innefattar injektionssystemets prestanda etc. När det gäller större skillnader, bör dock hela systemet kontrolleras med avseende på resultat. |
| --- | --- |

Anm. 5:

Dessa korrektionsfaktorer är inte identiska med de teoretiska FID-korrektionsfaktorer som anges i tillägg A, eftersom de också innefattar injektionssystemets prestanda etc. När det gäller större skillnader, bör dock hela systemet kontrolleras med avseende på resultat.

För denna referensblandning erhålls massprocenten av Fame i genom formeln

wi
  = (mi
  /Σm) × 100

där

| | m
  i
  är massan hos Fame i i referensblandningen, |
| --- | --- |

m
  i
  är massan hos Fame i i referensblandningen,

| | Σm är den totala massan av de olika komponenterna som Fame i referensblandningen. |
| --- | --- |

Σm är den totala massan av de olika komponenterna som Fame i referensblandningen.

Beräkna ur kromatogrammet för referensblandningen procenten per area för komponent Fame i på följande sätt:

wi = (Ai/ΣA) × 100

där:

| | Ai är arean för Fame i i referensblandningen, |
| --- | --- |

Ai är arean för Fame i i referensblandningen,

| | ΣA är summan av areorna för alla fettsyrametylestrarna i referensblandningen. |
| --- | --- |

ΣA är summan av areorna för alla fettsyrametylestrarna i referensblandningen.

Korrektionsfaktorn Fc är sedan

Fc = (mi × ΣA)/(Ai/Σm)

För provet är massprocenten av varje fettsyrametylester i:

wi = (Fi × Ai)/Σ (Fi × Ai)

Resultaten uttrycks med två decimaler.

| Anm. 6: | Det beräknade värdet motsvarar massprocenten av den enskilda fettsyran beräknad som triglycerider per 100 g fett. |
| --- | --- |

Anm. 6:

Det beräknade värdet motsvarar massprocenten av den enskilda fettsyran beräknad som triglycerider per 100 g fett.

5.2.2.3   Användning av intern standard

I vissa analyser (t.ex. där inte alla fettsyrorna är kvantifierade, såsom när syror med 4 och 6 kolatomer är närvarande tillsammans med syror med 16 och 18 kolatomer, eller när det är nödvändigt att bestämma den absoluta mängden fettsyror i ett prov) är det nödvändigt att använda en intern standard. Fettsyror med 5, 15 eller 17 kolatomer används ofta. Korrektionsfaktorn (om sådan finns) för den interna standarden bör bestämmas.

Massprocenten av komponenten i, uttryckt som metylestrar, erhålls genom formeln:

wi = (mIS × Fi × Ai)/(m × FIS × AIS)

där:

| | A
  i
  är arean för Fame i, |
| --- | --- |

A
  i
  är arean för Fame i,

| | A
  IS
  är arean för den interna standarden, |
| --- | --- |

A
  IS
  är arean för den interna standarden,

| | F
  i
  är korrektionsfaktorn för fettsyran i, uttryckt som Fame, |
| --- | --- |

F
  i
  är korrektionsfaktorn för fettsyran i, uttryckt som Fame,

| | F
  IS
  är korrektionsfaktorn för den interna standarden, |
| --- | --- |

F
  IS
  är korrektionsfaktorn för den interna standarden,

| | m är massan av provet, i milligram, |
| --- | --- |

m är massan av provet, i milligram,

| | m
  IS
  är massan av den interna standarden, i milligram. |
| --- | --- |

m
  IS
  är massan av den interna standarden, i milligram.

Resultaten uttrycks med två decimaler.

6.   PROVRAPPORT

Provrapporten ska ange de metoder som används för framställning av metylestrarna och för gaskromatografanalysen. Den ska också ange alla driftsdetaljer som inte anges i denna standardmetod eller som betraktas som tillägg tillsammans med enskildheter om varje incident som kan ha påverkat resultaten.

Provrapporten ska innehålla all information som behövs för en komplett identifiering av provet.

7.   PRECISION

7.1   Resultat av provningsjämförelse

Uppgifter om en jämförelse mellan laboratorier avseende metodens precision anges i bilaga C till standard IOC/T.20/Doc. Nr 33. De värden som härrör från denna provningsjämförelse behöver inte vara tillämpbara för andra koncentrationsintervall- och koncentrationsmatriser än dem som anges.

7.2   Repeterbarhet

Den absoluta skillnaden mellan två oberoende enskilda provresultat, som har erhållits med samma metod på identiskt provmaterial i samma laboratorium av samma person som använder samma utrustning inom en kort tidsintervall, kommer i högst 5 % av fallen att vara större än r som anges i tabellerna 1–14 i bilaga C till standard IOC/T.20/Doc. Nr 33.

7.3   Reproducerbarhet

Den absoluta skillnaden mellan två enskilda provresultat som har erhållits med samma metod på identiskt provmaterial i olika laboratorier av olika personer som använder olika utrustning, kommer i högst 5 % av fallen att vara större än R som anges i tabellerna 1–14 i bilaga C till standard IOC/T.20/Doc. Nr 33.

Tillägg A

Figur 1

Image

Med ω0,5 bredd på halva höjden av triangeln (ABC) och b bredd på halva höjden av triangeln (NPM).

| Figur 2 | Figur 3 |
| --- | --- |
| | |

Figur 2

Figur 3

Image

Image

Tillägg B

Figur 1

Kromatografisk profil för en olivolja av pressrester, erhållen genom metoden för metylering vid låg temperatur

De kromatografiska topparna motsvarar metyl- och etylestrarna om inget annat anges.

---

BILAGA V

Bilaga XII till förordning (EEG) nr 2568/91 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE
  Avsikten med den internationella metod som beskrivs i denna bilaga är att fastställa ett förfarande för att bedöma organoleptiska egenskaper hos jungfruolja i enlighet med del VIII punkt 1 i bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) och metoden för att klassificera jungfruolja på grundval av dessa egenskaper. Metoden innehåller dessutom anvisningar för en frivillig märkning.
  Den angivna metoden är bara tillämplig på jungfruoljor och deras klassificering eller märkning med avseende på hur intensiva de uppfattade defekterna är och med avseende på fruktighet och övriga positiva egenskaper, vilket fastställs av en utvald grupp utbildade provsmakare, som utgör en panel.
  Det är den senast tillgängliga versionen av Olivoljerådets standarder, som nämns i denna bilaga.

  (1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).”" |
| --- | --- |

1.

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   SYFTE OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Avsikten med den internationella metod som beskrivs i denna bilaga är att fastställa ett förfarande för att bedöma organoleptiska egenskaper hos jungfruolja i enlighet med del VIII punkt 1 i bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (1) och metoden för att klassificera jungfruolja på grundval av dessa egenskaper. Metoden innehåller dessutom anvisningar för en frivillig märkning.

Den angivna metoden är bara tillämplig på jungfruoljor och deras klassificering eller märkning med avseende på hur intensiva de uppfattade defekterna är och med avseende på fruktighet och övriga positiva egenskaper, vilket fastställs av en utvald grupp utbildade provsmakare, som utgör en panel.

Det är den senast tillgängliga versionen av Olivoljerådets standarder, som nämns i denna bilaga.

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).”"

| 2. | Punkterna 3.2, 3.3 och 3.4 ska ersättas med följande:
  ”3.1.1   Andra negativa egenskaper








  Värmd eller bränd | Karakteristisk doft och smak hos oljor, som orsakats av alltför hög och/eller långvarig uppvärmning under bearbetningen, i synnerhet när massan blandas termiskt, om detta sker under olämpliga förhållanden. |
| --- | --- | --- |
| Hö–trä | Karaktäristisk doft och smak hos vissa oljor som framställts av oliver som har torkats. |
| Rå | En tjock, degliknande förnimmelse i munnen som vissa gamla oljor kan ge. |
| Fet | Doft och smak av olja som påminner om dieselolja, fett eller mineralolja. |
| Växtvatten | Doft och smak som uppstått på grund av längre kontakt med växtvatten som har genomgått en jäsningsprocess. |
| Saltlake | Doft och smak av olja som framställts av oliver som konserverats i saltlösning. |
| Metallisk | Doft och smak som påminner om metall. Den är karaktäristisk för oljor som har varit i längre kontakt med metalliska ytor under krossning, blandning, pressning eller förvaring. |
| Esparto | Karakteristisk doft och smak hos olja som framställts av oliver som pressats i nya espartomattor. Doften och smaken kan variera beroende på om mattorna är tillverkade av färskt eller torkat espartogräs. |
| Maskig | Doft och smak av olja som framställts av oliver som har varit utsatta för kraftiga attacker av larver från olivflugan (Bactrocera oleae). |
| Gurka | Doft och smak som uppstår när en olja är hermetiskt förpackad under alltför lång tid, särskilt i bleckbehållare, och som anses bero på att 2,6-nonadienal bildats. |

2.

Punkterna 3.2, 3.3 och 3.4 ska ersättas med följande:

”3.1.1   Andra negativa egenskaper

Värmd eller bränd

Karakteristisk doft och smak hos oljor, som orsakats av alltför hög och/eller långvarig uppvärmning under bearbetningen, i synnerhet när massan blandas termiskt, om detta sker under olämpliga förhållanden.

Hö–trä

Karaktäristisk doft och smak hos vissa oljor som framställts av oliver som har torkats.

Rå

En tjock, degliknande förnimmelse i munnen som vissa gamla oljor kan ge.

Fet

Doft och smak av olja som påminner om dieselolja, fett eller mineralolja.

Växtvatten

Doft och smak som uppstått på grund av längre kontakt med växtvatten som har genomgått en jäsningsprocess.

Saltlake

Doft och smak av olja som framställts av oliver som konserverats i saltlösning.

Metallisk

Doft och smak som påminner om metall. Den är karaktäristisk för oljor som har varit i längre kontakt med metalliska ytor under krossning, blandning, pressning eller förvaring.

Esparto

Karakteristisk doft och smak hos olja som framställts av oliver som pressats i nya espartomattor. Doften och smaken kan variera beroende på om mattorna är tillverkade av färskt eller torkat espartogräs.

Maskig

Doft och smak av olja som framställts av oliver som har varit utsatta för kraftiga attacker av larver från olivflugan (Bactrocera oleae).

Gurka

Doft och smak som uppstår när en olja är hermetiskt förpackad under alltför lång tid, särskilt i bleckbehållare, och som anses bero på att 2,6-nonadienal bildats.

3.2   Positiva egenskaper

| Fruktig | Uppsättning olfaktoriska sensationer karakteristisk för olja, som beror på sorten och kommer från friska, färska oliver, antingen mogna eller omogna. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar. |
| --- | --- |
| Bitter | Karaktäristisk primär smak hos oljor som framställts av gröna oliver eller oliver som börjar ändra färg. Den uppfattas med vallgravspapillerna som ligger i V-form på tungan. |
| Skarp | Stickande intryck karakteristiskt för olja som framställts i början av säsongen, i huvudsak av oliver som fortfarande är omogna. Det kan förnimmas i hela munhålan, i synnerhet i halsen. |

Fruktig

Uppsättning olfaktoriska sensationer karakteristisk för olja, som beror på sorten och kommer från friska, färska oliver, antingen mogna eller omogna. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar.

Bitter

Karaktäristisk primär smak hos oljor som framställts av gröna oliver eller oliver som börjar ändra färg. Den uppfattas med vallgravspapillerna som ligger i V-form på tungan.

Skarp

Stickande intryck karakteristiskt för olja som framställts i början av säsongen, i huvudsak av oliver som fortfarande är omogna. Det kan förnimmas i hela munhålan, i synnerhet i halsen.

3.3   Frivillig terminologi att använda vid märkning

Den som leder panelen får på begäran intyga att de oljor som bedömts överensstämmer med de definitioner och intervall som motsvarar följande adjektiv med avseende på egenskapernas intensitet och förnimmelsen av dem.

Positiva egenskaper (fruktig, bitter och stark): Enligt förnimmelsens intensitet:

| — | Intensiv, om medianvärdet för egenskapen är över 6. |
| --- | --- |

—

Intensiv, om medianvärdet för egenskapen är över 6.

| — | Medelstark, om medianvärdet för egenskapen är mellan 3 och 6. |
| --- | --- |

—

Medelstark, om medianvärdet för egenskapen är mellan 3 och 6.

| — | Svag, om medianvärdet för egenskapen är under 3. |
| --- | --- |

—

Svag, om medianvärdet för egenskapen är under 3.

| Fruktig | Uppsättning olfaktoriska sensationer karakteristisk för olja, som beror på sorten och kommer från friska, färska oliver i vilka varken grön eller mogen fruktighet dominerar. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar. |
| --- | --- |
| Grönt fruktig | Uppsättning olfaktoriska sensationer karakteristisk för olja som påminner om gröna frukter och som beror på sorten och kommer från gröna, friska, färska oliver. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar. |
| Moget fruktig | Uppsättning olfaktoriska sensationer karakteristisk för olja som påminner om mogna frukter och som beror på sorten och kommer från friska, färska oliver. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar. |
| Välbalanserad | Olja som inte är obalanserad, med vilket avses de olfaktoriska-gustatoriska och taktila intrycken, där medianvärdet för egenskaperna bitter och/eller stark är två poäng högre än medianvärdet för fruktighet. |
| Mild olja | Olja för vilken medianvärdet för egenskaperna bitter och stark är 2 eller lägre.” |

Fruktig

Uppsättning olfaktoriska sensationer karakteristisk för olja, som beror på sorten och kommer från friska, färska oliver i vilka varken grön eller mogen fruktighet dominerar. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar.

Grönt fruktig

Uppsättning olfaktoriska sensationer karakteristisk för olja som påminner om gröna frukter och som beror på sorten och kommer från gröna, friska, färska oliver. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar.

Moget fruktig

Uppsättning olfaktoriska sensationer karakteristisk för olja som påminner om mogna frukter och som beror på sorten och kommer från friska, färska oliver. Den förnims direkt och/eller via näsans bakre gångar.

Välbalanserad

Olja som inte är obalanserad, med vilket avses de olfaktoriska-gustatoriska och taktila intrycken, där medianvärdet för egenskaperna bitter och/eller stark är två poäng högre än medianvärdet för fruktighet.

Mild olja

Olja för vilken medianvärdet för egenskaperna bitter och stark är 2 eller lägre.”

| 3. | I punkt 7 ska följande punkt införas efter punkt 7.1:
  ”7.1.1   Ställföreträdande panelledare

  Panelledaren får, av väl motiverade skäl, ersättas av en ställföreträdande panelledare som får träda i dennes ställe vid uppgifter som rör utförandet av proverna. Ställföreträdaren måste ha de nödvändiga färdigheter som krävs av panelledaren.” |
| --- | --- |

3.

I punkt 7 ska följande punkt införas efter punkt 7.1:

”7.1.1   Ställföreträdande panelledare

Panelledaren får, av väl motiverade skäl, ersättas av en ställföreträdande panelledare som får träda i dennes ställe vid uppgifter som rör utförandet av proverna. Ställföreträdaren måste ha de nödvändiga färdigheter som krävs av panelledaren.”

| 4. | Punkt 7.2 ska ersättas med följande:
  ”7.2   Provsmakare

  De personer som fungerar som provsmakare i organoleptiska analyser av olivoljor måste göra detta frivilligt. Det är därför tillrådligt att den som önskar delta inkommer med en skriftlig ansökan. Kandidaterna ska väljas ut, utbildas och kontrolleras av panelledaren i enlighet med deras skicklighet när det gäller att skilja mellan likartade prov. Det bör hållas i minnet att deras tillförlitlighet ökar med utbildning.
  Provsmakare måste fungera som verkliga sensoriska observatörer och åsidosätta sin personliga smak och endast rapportera om sina sinnesintryck. Därför måste de alltid arbeta under tystnad, på ett avslappnat och ostressat sätt, med största möjliga sensoriska uppmärksamhet riktad mot det prov som de provsmakar.
  Mellan 8 och 12 provsmakare krävs för varje provning, men det är klokt att ha några reservprovsmakare för att täcka eventuell frånvaro.” |
| --- | --- |

4.

Punkt 7.2 ska ersättas med följande:

”7.2   Provsmakare

De personer som fungerar som provsmakare i organoleptiska analyser av olivoljor måste göra detta frivilligt. Det är därför tillrådligt att den som önskar delta inkommer med en skriftlig ansökan. Kandidaterna ska väljas ut, utbildas och kontrolleras av panelledaren i enlighet med deras skicklighet när det gäller att skilja mellan likartade prov. Det bör hållas i minnet att deras tillförlitlighet ökar med utbildning.

Provsmakare måste fungera som verkliga sensoriska observatörer och åsidosätta sin personliga smak och endast rapportera om sina sinnesintryck. Därför måste de alltid arbeta under tystnad, på ett avslappnat och ostressat sätt, med största möjliga sensoriska uppmärksamhet riktad mot det prov som de provsmakar.

Mellan 8 och 12 provsmakare krävs för varje provning, men det är klokt att ha några reservprovsmakare för att täcka eventuell frånvaro.”

| 5. | Punkt 9.3 ska ersättas med följande:
  ”9.3   Panelledarnas användning av data

  Panelledarna ska samla in de profilformulär som fyllts i av varje provsmakare och kontrollera de intensiteter som angivits för de olika egenskaperna. Om panelledarna påträffar någon avvikelse ska de uppmana provsmakaren att se över sitt profilformulär, och vid behov upprepa provet.
  Panelledaren ska föra in varje panelmedlems bedömningsdata i ett datorprogram som motsvarar standarden IOC/T.20/Doc. nr 15 för statistisk beräkning av resultaten av analysen, på grundval av en beräkning av deras medianvärde. Se avsnitt 9.4 och tillägget till denna bilaga. Uppgifterna för ett visst prov ska registreras med hjälp av en matris som består av nio kolumner vilka motsvarar nio sensoriska egenskaper och av n rader som motsvarar de n panelmedlemmar som använts.
  När en defekt uppfattas och förs in under rubriken ’övrigt’ av minst 50 % av panelen ska panelledaren beräkna medianvärdet för defekten för att få fram motsvarande klassificering.
  Värdet av den robusta variationskoefficient som definierar klassificeringen (defekt med största intensitet och fruktig egenskap) får inte överstiga 20 %.
  I annat fall måste panelledaren göra om bedömningen av detta specifika prov vid ett annat provsmakningstillfälle.
  Om denna situation uppkommer ofta rekommenderas panelledaren att ge provsmakarna särskild kompletterande utbildning (IOC/T.20/Doc. nr 14, § 5) och att använda repeterbarhetsindex och avvikelseindex för att kontrollera panelens resultat (IOC/T.20/Doc. nr 14, § 6).” |
| --- | --- |

5.

Punkt 9.3 ska ersättas med följande:

”9.3   Panelledarnas användning av data

Panelledarna ska samla in de profilformulär som fyllts i av varje provsmakare och kontrollera de intensiteter som angivits för de olika egenskaperna. Om panelledarna påträffar någon avvikelse ska de uppmana provsmakaren att se över sitt profilformulär, och vid behov upprepa provet.

Panelledaren ska föra in varje panelmedlems bedömningsdata i ett datorprogram som motsvarar standarden IOC/T.20/Doc. nr 15 för statistisk beräkning av resultaten av analysen, på grundval av en beräkning av deras medianvärde. Se avsnitt 9.4 och tillägget till denna bilaga. Uppgifterna för ett visst prov ska registreras med hjälp av en matris som består av nio kolumner vilka motsvarar nio sensoriska egenskaper och av n rader som motsvarar de n panelmedlemmar som använts.

När en defekt uppfattas och förs in under rubriken ’övrigt’ av minst 50 % av panelen ska panelledaren beräkna medianvärdet för defekten för att få fram motsvarande klassificering.

Värdet av den robusta variationskoefficient som definierar klassificeringen (defekt med största intensitet och fruktig egenskap) får inte överstiga 20 %.

I annat fall måste panelledaren göra om bedömningen av detta specifika prov vid ett annat provsmakningstillfälle.

Om denna situation uppkommer ofta rekommenderas panelledaren att ge provsmakarna särskild kompletterande utbildning (IOC/T.20/Doc. nr 14, § 5) och att använda repeterbarhetsindex och avvikelseindex för att kontrollera panelens resultat (IOC/T.20/Doc. nr 14, § 6).”

| 6. | Punkt 9.4 ska ersättas med följande:
  ”9.4   Klassificering av oljan

  Oljan ska klassificeras enligt följande kategorier, med defekternas medianvärde och fruktighetens medianvärde som utgångspunkt. Defekternas medianvärde definieras som medianvärdet för den defekt som upplevs mest intensivt. Defekternas medianvärde och medianvärdet för egenskapen fruktighet anges med en decimal.
  Klassificeringen av oljan sker genom att jämföra defekternas medianvärde och medianvärdet för egenskapen fruktighet med de referensintervall som anges nedan. Då gränsvärdena för dessa intervall har fastställt med beaktande av metodens felmarginal anses de vara absoluta. Genom programvaran kan klassificeringen visas grafiskt eller i en tabell med statistiska uppgifter.






  a) | Extrajungfruolja: defekternas medianvärde är lika med 0 och medianvärdet för egenskapen fruktighet är större än 0. |
| --- | --- | --- |

6.

Punkt 9.4 ska ersättas med följande:

”9.4   Klassificering av oljan

Oljan ska klassificeras enligt följande kategorier, med defekternas medianvärde och fruktighetens medianvärde som utgångspunkt. Defekternas medianvärde definieras som medianvärdet för den defekt som upplevs mest intensivt. Defekternas medianvärde och medianvärdet för egenskapen fruktighet anges med en decimal.

Klassificeringen av oljan sker genom att jämföra defekternas medianvärde och medianvärdet för egenskapen fruktighet med de referensintervall som anges nedan. Då gränsvärdena för dessa intervall har fastställt med beaktande av metodens felmarginal anses de vara absoluta. Genom programvaran kan klassificeringen visas grafiskt eller i en tabell med statistiska uppgifter.

a)

Extrajungfruolja: defekternas medianvärde är lika med 0 och medianvärdet för egenskapen fruktighet är större än 0.

| b) | Jungfruolja: defekternas medianvärde är större än 0 men inte större än 3,5 och medianvärdet för egenskapen fruktighet är större än 0. |
| --- | --- |

b)

Jungfruolja: defekternas medianvärde är större än 0 men inte större än 3,5 och medianvärdet för egenskapen fruktighet är större än 0.

| c) | Bomolja: defekternas medianvärde är större än 3,5 eller defektens medianvärde är 3,5 eller mindre och medianvärdet för fruktighet är 0. |
| --- | --- |

c)

Bomolja: defekternas medianvärde är större än 3,5 eller defektens medianvärde är 3,5 eller mindre och medianvärdet för fruktighet är 0.

| Anm. 1: | När medianvärdet för egenskapen bitter och/eller skarp är större än 5,0 ska panelledaren ange detta på provningsintyget. |
| --- | --- |

Anm. 1:

När medianvärdet för egenskapen bitter och/eller skarp är större än 5,0 ska panelledaren ange detta på provningsintyget.

För bedömningar som syftar till att kontrollera överensstämmelse ska en provning utföras. Vid kontrollbedömningar, måste panelledaren se till att bedömningarna utförs dubbelt i olika sessioner; medianvärdet för egenskaperna kommer att beräknas på grundval av uppgifterna i profilformuläret för båda provningarna.”

| 7. | Figur 1 ska ersättas med följande:

  ”Figur 1


  PROFILFORMULÄR FÖR JUNGFRUOLJA











  Intensitet med vilken defekterna förnimms |
| --- | --- |
| Unken/gyttjig fällning | | |
| Möglig/fuktig/jordig | | |
| Vin/vinäger
  Sur/syrlig | | |
| Frostskadade oliver
  (fuktigt trä) | | |
| Härsken | | |
| Andra negativa egenskaper: | | |
| Beskrivande egenskap: | Metallisk ☐ Torkat hö ☐ Maskig ☐ Rå ☐
  Saltlake ☐ Värmd eller bränd ☐ Växtvatten ☐
  Esparto ☐ Gurka ☐ Fet ☐ |
| Intensitet med vilken de positiva egenskaperna förnimms |
| Fruktig | | |
| | Grön ☐ | Mogen ☐ |
| Bitter | | |
| Skarp | | |
| | | |
| Provsmakarens namn: | | Provsmakarens kod: |
| Provets kod: | Underskrift: |
| Datum: |
| Kommentarer:” |

7.

Figur 1 ska ersättas med följande:

”Figur 1

PROFILFORMULÄR FÖR JUNGFRUOLJA

Intensitet med vilken defekterna förnimms

Unken/gyttjig fällning

Möglig/fuktig/jordig

Vin/vinäger

Sur/syrlig

Frostskadade oliver

(fuktigt trä)

Härsken

Andra negativa egenskaper:

Beskrivande egenskap:

Metallisk ☐ Torkat hö ☐ Maskig ☐ Rå ☐

Saltlake ☐ Värmd eller bränd ☐ Växtvatten ☐

Esparto ☐ Gurka ☐ Fet ☐

Intensitet med vilken de positiva egenskaperna förnimms

Fruktig

Grön ☐

Mogen ☐

Bitter

Skarp

Provsmakarens namn:

Provsmakarens kod:

Provets kod:

Underskrift:

Datum:

Kommentarer:”

---

---

BILAGA VI

Bilaga XIX till förordning (EEG) nr 2568/91 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Titeln ska ersättas med följande:

  ”BESTÄMNING AV HALTEN ALIFATISKA ALKOHOLER OCH TRITERPENALKOHOLER MED KAPILLÄRGASKROMATOGRAFI” |
| --- | --- |

1.

Titeln ska ersättas med följande:

”BESTÄMNING AV HALTEN ALIFATISKA ALKOHOLER OCH TRITERPENALKOHOLER MED KAPILLÄRGASKROMATOGRAFI”

| 2. | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   SYFTE
  Denna bilaga beskriver en metod för bestämning av halten alifatiska alkoholer och triterpenalkoholer, enskilt eller totalt, i oljor och fetter.” |
| --- | --- |

2.

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   SYFTE

Denna bilaga beskriver en metod för bestämning av halten alifatiska alkoholer och triterpenalkoholer, enskilt eller totalt, i oljor och fetter.”

| 3. | Punkt 4.11 ska ersättas med följande:






  ”4.11 | Referenslösning för tunnskiktskromatografi: C20–C28 alkoholer 0,5 % i kloroform, eller en fraktion av alkoholer som erhållits på det sätt som anges i punkt 5.2 från det oförtvålbara ämnet av en olivolja av pressrester.” |
| --- | --- | --- |

3.

Punkt 4.11 ska ersättas med följande:

”4.11

Referenslösning för tunnskiktskromatografi: C20–C28 alkoholer 0,5 % i kloroform, eller en fraktion av alkoholer som erhållits på det sätt som anges i punkt 5.2 från det oförtvålbara ämnet av en olivolja av pressrester.”

| 4. | Punkterna 5.2.5 och 5.2.6 ska ersättas med följande:






  ”5.2.5 | Plattan sprayas lätt och jämnt med en lösning av 2,7-diklorfluorescein. Bandet för alifatiska alkoholer kan identifieras som det som ligger i höjd med den fläck som erhållits från referenslösningen. Markera bandets gränser med svart blyerts; bandet för alifatiska alkoholer och det band som är omedelbart ovanför detta, dvs. terpenalkoholbandet markeras tillsammans (anm. 4).







  Anm. 4: | Bandet för alifatiska alkoholer och terpenalkoholbandet förs samman eftersom en del alifatiska alkoholer kan gå över till triterpenalkoholbandet. Ett exempel på TLC-separation i anges i figur 1 i tillägget. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Punkterna 5.2.5 och 5.2.6 ska ersättas med följande:

”5.2.5

Plattan sprayas lätt och jämnt med en lösning av 2,7-diklorfluorescein. Bandet för alifatiska alkoholer kan identifieras som det som ligger i höjd med den fläck som erhållits från referenslösningen. Markera bandets gränser med svart blyerts; bandet för alifatiska alkoholer och det band som är omedelbart ovanför detta, dvs. terpenalkoholbandet markeras tillsammans (anm. 4).

Anm. 4:

Bandet för alifatiska alkoholer och terpenalkoholbandet förs samman eftersom en del alifatiska alkoholer kan gå över till triterpenalkoholbandet. Ett exempel på TLC-separation i anges i figur 1 i tillägget.

| 5.2.6 | Skrapa med hjälp av en metallspatel bort kiselgelen i den markerade arean. Placera det finfördelade materialet som tagits bort i filtrertratten (3.7). Tillsätt 10 ml het kloroform, rör försiktigt med metallspateln och filtrera i vakuum-E-kolven (3.8) som är ansluten till filtrertratten.
  Tvätta kiselgelen i kolven tre gånger med etyleter (ca 10 ml varje gång) och samla filtratet i samma kolv som är ansluten till filtrertratten. Indunsta filtratet till en volym på 4–5 ml, överför lösningen till ett vägt 10 ml provrör (3.9), indunsta till torrhet genom lätt uppvärmning i ett svagt kvävgasflöde, lös igen med hjälp av ett par droppar aceton, indunsta igen till torrhet, placera i ett värmeskåp vid 105 °C i cirka 10 minuter och låt sedan provet svalna i exsickator och väg det.
  Återstoden i provröret består av alkoholfraktionen.” |
| --- | --- |

5.2.6

Skrapa med hjälp av en metallspatel bort kiselgelen i den markerade arean. Placera det finfördelade materialet som tagits bort i filtrertratten (3.7). Tillsätt 10 ml het kloroform, rör försiktigt med metallspateln och filtrera i vakuum-E-kolven (3.8) som är ansluten till filtrertratten.

Tvätta kiselgelen i kolven tre gånger med etyleter (ca 10 ml varje gång) och samla filtratet i samma kolv som är ansluten till filtrertratten. Indunsta filtratet till en volym på 4–5 ml, överför lösningen till ett vägt 10 ml provrör (3.9), indunsta till torrhet genom lätt uppvärmning i ett svagt kvävgasflöde, lös igen med hjälp av ett par droppar aceton, indunsta igen till torrhet, placera i ett värmeskåp vid 105 °C i cirka 10 minuter och låt sedan provet svalna i exsickator och väg det.

Återstoden i provröret består av alkoholfraktionen.”

| 5. | Punkt 5.4.4 ska ersättas med följande:
  ”5.4.4   Identifiering av toppar

  Identifieringen av enskilda toppar genomförs med ledning av retentionstiderna och genom jämförelse med den ställda TMSE-lösningen som analyseras under samma förhållanden.
  Exempel på kromatogram av alkoholfraktionen av en jungfruolja visas i figurerna 2 och 3 i tillägget.” |
| --- | --- |

5.

Punkt 5.4.4 ska ersättas med följande:

”5.4.4   Identifiering av toppar

Identifieringen av enskilda toppar genomförs med ledning av retentionstiderna och genom jämförelse med den ställda TMSE-lösningen som analyseras under samma förhållanden.

Exempel på kromatogram av alkoholfraktionen av en jungfruolja visas i figurerna 2 och 3 i tillägget.”

| 6. | Tillägget ska ersättas med följande:

  ”Tillägg

  Exempel på TLC-separation och exempel på kromatogram


  Figur 1


  Tunnskiktskromatografiplatta av de oförtvålbara fraktionerna från olivolja eluerad med hexan/dietyleter (65/35)



  Figur 2


  Kromatogram för alkoholfraktionen av en raffinerad olivolja



  Figur 3


  Alifatiska alkoholer och triterpenalkoholer hos en raffinerad olivolja och en olivolja efter andra centrifugeringen |
| --- | --- |

6.

Tillägget ska ersättas med följande:

”Tillägg

Exempel på TLC-separation och exempel på kromatogram

Figur 1

Tunnskiktskromatografiplatta av de oförtvålbara fraktionerna från olivolja eluerad med hexan/dietyleter (65/35)

Figur 2

Kromatogram för alkoholfraktionen av en raffinerad olivolja

Figur 3

Alifatiska alkoholer och triterpenalkoholer hos en raffinerad olivolja och en olivolja efter andra centrifugeringen

---

| 13.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/53 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/53

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1834

av den 12 oktober 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 43,7 |
| MA | 153,6 |
| MK | 56,6 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 97,8 |
| 0707 00 05 | AL | 31,3 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 71,7 |
| 0709 93 10 | TR | 132,2 |
| ZZ | 132,2 |
| 0805 50 10 | AR | 123,9 |
| CL | 149,1 |
| TR | 104,0 |
| UY | 96,4 |
| ZA | 117,0 |
| ZZ | 118,1 |
| 0806 10 10 | BR | 259,8 |
| EG | 182,2 |
| MA | 56,6 |
| MK | 95,5 |
| TR | 161,1 |
| ZZ | 151,0 |
| 0808 10 80 | AR | 258,5 |
| CL | 163,3 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 176,4 |
| ZA | 141,7 |
| ZZ | 152,6 |
| 0808 30 90 | AR | 131,8 |
| CN | 65,9 |
| TR | 130,4 |
| XS | 93,4 |
| ZA | 218,5 |
| ZZ | 128,0 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

43,7

MA

153,6

MK

56,6

TR

137,2

ZZ

97,8

0707 00 05

AL

31,3

TR

112,1

ZZ

71,7

0709 93 10

TR

132,2

ZZ

132,2

0805 50 10

AR

123,9

CL

149,1

TR

104,0

UY

96,4

ZA

117,0

ZZ

118,1

0806 10 10

BR

259,8

EG

182,2

MA

56,6

MK

95,5

TR

161,1

ZZ

151,0

0808 10 80

AR

258,5

CL

163,3

MK

23,1

NZ

176,4

ZA

141,7

ZZ

152,6

0808 30 90

AR

131,8

CN

65,9

TR

130,4

XS

93,4

ZA

218,5

ZZ

128,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 13.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/55 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/55

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2015/1835

av den 12 oktober 2015

om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler

(omarbetning)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 42 och 45, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska försvarsbyrån (nedan kallad byrån) inrättades genom rådets gemensamma åtgärd 2004/551/Gusp (1) för att stödja rådet och medlemsstaterna i deras strävan att ge unionen bättre försvarskapacitet på området krishantering samt bistå den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska försvarsbyrån (nedan kallad byrån) inrättades genom rådets gemensamma åtgärd 2004/551/Gusp (1) för att stödja rådet och medlemsstaterna i deras strävan att ge unionen bättre försvarskapacitet på området krishantering samt bistå den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken.

| (2) | I den europeiska säkerhetsstrategin, som godkändes av Europeiska rådet den 12 december 2003, fastslås att inrättandet av en försvarsbyrå är ett viktigt inslag i utvecklingen mot mer flexibla och effektiva europeiska militära resurser. |
| --- | --- |

(2)

I den europeiska säkerhetsstrategin, som godkändes av Europeiska rådet den 12 december 2003, fastslås att inrättandet av en försvarsbyrå är ett viktigt inslag i utvecklingen mot mer flexibla och effektiva europeiska militära resurser.

| (3) | I rapporten av den 11 december 2008 om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin ger man sitt stöd åt byråns ledande roll i processen med att utveckla viktiga försvarskapaciteter för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). |
| --- | --- |

(3)

I rapporten av den 11 december 2008 om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin ger man sitt stöd åt byråns ledande roll i processen med att utveckla viktiga försvarskapaciteter för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP).

| (4) | Enligt artikel 45 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ska rådet anta ett beslut om stadgan för byrån, dess säte samt regler för dess verksamhet, där hänsyn ska tas till graden av effektivt deltagande från medlemsstaternas sida i byråns verksamhet. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 45 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ska rådet anta ett beslut om stadgan för byrån, dess säte samt regler för dess verksamhet, där hänsyn ska tas till graden av effektivt deltagande från medlemsstaternas sida i byråns verksamhet.

| (5) | Byrån bör bidra till genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), och framför allt GSFP. |
| --- | --- |

(5)

Byrån bör bidra till genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), och framför allt GSFP.

| (6) | Byråns struktur bör göra den i stånd att tillgodose unionens och dess medlemsstaters operativa behov när det gäller GSFP och att, när så behövs, fullgöra sina uppgifter och samarbeta med tredjeländer, organisationer och enheter. |
| --- | --- |

(6)

Byråns struktur bör göra den i stånd att tillgodose unionens och dess medlemsstaters operativa behov när det gäller GSFP och att, när så behövs, fullgöra sina uppgifter och samarbeta med tredjeländer, organisationer och enheter.

| (7) | Byrån bör utveckla nära arbetsförbindelser med befintliga arrangemang, grupperingar och organisationer, t.ex. de som fastställts i ramavtalet enligt LoI (Letter of Intent) (nedan kallat LoI-ramavtalet), samt Gemensamma organisationen för samarbete om försvarsmateriel (Occar) och Europeiska rymdorganisationen (ESA). |
| --- | --- |

(7)

Byrån bör utveckla nära arbetsförbindelser med befintliga arrangemang, grupperingar och organisationer, t.ex. de som fastställts i ramavtalet enligt LoI (Letter of Intent) (nedan kallat LoI-ramavtalet), samt Gemensamma organisationen för samarbete om försvarsmateriel (Occar) och Europeiska rymdorganisationen (ESA).

| (8) | För att byrån ska kunna fullgöra sitt uppdrag bör den kunna samarbeta och sluta lämpliga avtal med unionens institutioner, organ och byråer. |
| --- | --- |

(8)

För att byrån ska kunna fullgöra sitt uppdrag bör den kunna samarbeta och sluta lämpliga avtal med unionens institutioner, organ och byråer.

| (9) | I enlighet med artikel 18.2 i EU-fördraget bör unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ha en ledande roll i byråns struktur och utgöra den huvudsakliga länken mellan byrån och rådet. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 18.2 i EU-fördraget bör unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ha en ledande roll i byråns struktur och utgöra den huvudsakliga länken mellan byrån och rådet.

| (10) | Rådet bör inom ramen för sitt politiska överinseende och beslutsfattande utfärda riktlinjer eller anvisningar för byrån. |
| --- | --- |

(10)

Rådet bör inom ramen för sitt politiska överinseende och beslutsfattande utfärda riktlinjer eller anvisningar för byrån.

| (11) | Ingåendet av administrativa arrangemang mellan byrån och tredjeländer och andra organisationer, grupperingar och enheter bör, mot bakgrund av den karaktär som de administrativa arrangemangen har, enhälligt godkännas av rådet. |
| --- | --- |

(11)

Ingåendet av administrativa arrangemang mellan byrån och tredjeländer och andra organisationer, grupperingar och enheter bör, mot bakgrund av den karaktär som de administrativa arrangemangen har, enhälligt godkännas av rådet.

| (12) | När rådet antar riktlinjer, anvisningar eller beslut avseende byråns verksamhet bör det sammanträda på försvarsministernivå. Alla riktlinjer, anvisningar eller beslut som rådet antar med avseende på byråns arbete bör utarbetas i överensstämmelse med artikel 240 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(12)

När rådet antar riktlinjer, anvisningar eller beslut avseende byråns verksamhet bör det sammanträda på försvarsministernivå. Alla riktlinjer, anvisningar eller beslut som rådet antar med avseende på byråns arbete bör utarbetas i överensstämmelse med artikel 240 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (13) | Befogenheterna för rådets förberedande och rådgivande organ, särskilt de befogenheter som Ständiga representanternas kommitté (Coreper) har enligt artikel 240 i EUF-fördraget samt befogenheterna för kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) enligt artikel 38 i EU-fördraget och Europeiska unionens militära kommitté (EUMC) bör inte påverkas. |
| --- | --- |

(13)

Befogenheterna för rådets förberedande och rådgivande organ, särskilt de befogenheter som Ständiga representanternas kommitté (Coreper) har enligt artikel 240 i EUF-fördraget samt befogenheterna för kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) enligt artikel 38 i EU-fördraget och Europeiska unionens militära kommitté (EUMC) bör inte påverkas.

| (14) | De nationella försvarsmaterieldirektörerna, kapacitetsdirektörerna, direktörerna med ansvar för forskning och teknisk utveckling (FoTU) och direktörerna med ansvar för försvarspolitik bör tillställas rapporter och i frågor inom sina kompetensområden bidra till utformningen av rådets beslut med avseende på byrån. |
| --- | --- |

(14)

De nationella försvarsmaterieldirektörerna, kapacitetsdirektörerna, direktörerna med ansvar för forskning och teknisk utveckling (FoTU) och direktörerna med ansvar för försvarspolitik bör tillställas rapporter och i frågor inom sina kompetensområden bidra till utformningen av rådets beslut med avseende på byrån.

| (15) | Byrån bör vara en juridisk person för att kunna fullgöra sina uppgifter och uppnå sina mål, samtidigt som den upprätthåller nära förbindelser med rådet och fullt ut respekterar unionens och dess institutioners ansvarsområden. |
| --- | --- |

(15)

Byrån bör vara en juridisk person för att kunna fullgöra sina uppgifter och uppnå sina mål, samtidigt som den upprätthåller nära förbindelser med rådet och fullt ut respekterar unionens och dess institutioners ansvarsområden.

| (16) | Det bör föreskrivas att de budgetar som förvaltas av byrån i enskilda fall får erhålla bidrag från unionens allmänna budget, med fullt beaktande av de regler, förfaranden och beslutsprocesser som gäller för denna, däribland artikel 41.2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(16)

Det bör föreskrivas att de budgetar som förvaltas av byrån i enskilda fall får erhålla bidrag från unionens allmänna budget, med fullt beaktande av de regler, förfaranden och beslutsprocesser som gäller för denna, däribland artikel 41.2 i EU-fördraget.

| (17) | Samtidigt som byrån är öppen för deltagande från alla medlemsstater bör den också lämna utrymme för särskilda grupper av medlemsstater som inrättar ad hoc-projekt eller ad hoc-program. |
| --- | --- |

(17)

Samtidigt som byrån är öppen för deltagande från alla medlemsstater bör den också lämna utrymme för särskilda grupper av medlemsstater som inrättar ad hoc-projekt eller ad hoc-program.

| (18) | Det faktum att dessa ad hoc-projekt och ad hoc-program faller inom de funktioner och uppgifter som tilldelats byrån underbyggs av de ansträngningar som gjorts för att klargöra dessa verksamheters status som integrerade delar av byråns budget. Det bör säkerställa att endast verksamheter där byråns roll i förvaltningen av projekt eller program till stöd för medlemsstater ger ett mervärde kan omfattas av undantaget i artikel 3 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier (nedan kallat protokoll nr 7), fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, och artikel 151.1 aa i rådets direktiv 2006/112/EG (2). För att ett sådant undantag ska vara tillämpligt måste byrån ha en roll som ger mervärde. Undantaget skulle därför inte omfatta fall där den rollen endast innebär att varor eller tjänster upphandlas för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(18)

Det faktum att dessa ad hoc-projekt och ad hoc-program faller inom de funktioner och uppgifter som tilldelats byrån underbyggs av de ansträngningar som gjorts för att klargöra dessa verksamheters status som integrerade delar av byråns budget. Det bör säkerställa att endast verksamheter där byråns roll i förvaltningen av projekt eller program till stöd för medlemsstater ger ett mervärde kan omfattas av undantaget i artikel 3 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier (nedan kallat protokoll nr 7), fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, och artikel 151.1 aa i rådets direktiv 2006/112/EG (2). För att ett sådant undantag ska vara tillämpligt måste byrån ha en roll som ger mervärde. Undantaget skulle därför inte omfatta fall där den rollen endast innebär att varor eller tjänster upphandlas för medlemsstaterna.

| (19) | Om rådet antar ett beslut om upprättande av ett permanent strukturerat samarbete i enlighet med artiklarna 42.6 och 46 i EU-fördraget och protokoll nr 10 om det permanenta strukturerade samarbete som inrättas genom artikel 42 i EU-fördraget (nedan kallat protokoll nr 10), fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, bör byrån stödja genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet. |
| --- | --- |

(19)

Om rådet antar ett beslut om upprättande av ett permanent strukturerat samarbete i enlighet med artiklarna 42.6 och 46 i EU-fördraget och protokoll nr 10 om det permanenta strukturerade samarbete som inrättas genom artikel 42 i EU-fördraget (nedan kallat protokoll nr 10), fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, bör byrån stödja genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet.

| (20) | Byrån bör ha sådana beslutsförfaranden att den är i stånd att fullgöra sina uppgifter effektivt samtidigt som den respekterar deltagande medlemsstaters nationella säkerhets- och försvarspolitik. |
| --- | --- |

(20)

Byrån bör ha sådana beslutsförfaranden att den är i stånd att fullgöra sina uppgifter effektivt samtidigt som den respekterar deltagande medlemsstaters nationella säkerhets- och försvarspolitik.

| (21) | Byrån bör fullgöra sina uppgifter i full efterlevnad av artikel 40 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(21)

Byrån bör fullgöra sina uppgifter i full efterlevnad av artikel 40 i EU-fördraget.

| (22) | Byrån bör verka i full överensstämmelse med rådets säkerhetsnormer och säkerhetsbestämmelser. Byrån bör tillämpa relevant unionslagstiftning om allmänhetens tillgång till handlingar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (3) och om skydd för enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (4). |
| --- | --- |

(22)

Byrån bör verka i full överensstämmelse med rådets säkerhetsnormer och säkerhetsbestämmelser. Byrån bör tillämpa relevant unionslagstiftning om allmänhetens tillgång till handlingar i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (3) och om skydd för enskilda med avseende på behandlingen av personuppgifter i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (4).

| (23) | I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Detta beslut kommer därför inte att vara bindande för Danmark. |
| --- | --- |

(23)

I enlighet med artikel 5 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till EU-fördraget och EUF-fördraget, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. Detta beslut kommer därför inte att vara bindande för Danmark.

| (24) | Ett antal ändringar bör göras av rådets beslut 2011/411/Gusp (5). För tydlighetens skull bör beslutet omarbetas. |
| --- | --- |

(24)

Ett antal ändringar bör göras av rådets beslut 2011/411/Gusp (5). För tydlighetens skull bör beslutet omarbetas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

INRÄTTANDE AV BYRÅN, DESS UPPDRAG OCH ARBETSUPPGIFTER

Artikel 1

Inrättande

1.   En byrå för utveckling av försvarskapacitet och för forskning, anskaffning och försvarsmateriel (nedan kallad Europeiska försvarsbyrån eller byrån), som ursprungligen inrättades genom gemensam åtgärd 2004/551/Gusp, ska härmed fortsätta sin verksamhet i enlighet med följande bestämmelser.

2.   Byrån ska till stöd för Gusp och GSFP arbeta under rådets myndighet inom unionens gemensamma institutionella ram utan att det påverkar ansvarsområdena för unionens institutioner och rådets organ. Byråns uppgift ska i full efterlevnad av artikel 40 i EU-fördraget inte påverka unionens övriga befogenheter.

3.   Byrån ska vara öppen för alla medlemsstater som önskar delta i den. Medlemsstater som redan deltar i byrån när detta beslut antas ska även fortsättningsvis vara deltagande medlemsstater.

4.   Varje medlemsstat som önskar delta i byrån efter detta besluts ikraftträdande eller önskar utträda ur byrån ska anmäla sin avsikt till rådet och underrätta den höga representanten. Eventuella nödvändiga tekniska och finansiella arrangemang för sådant deltagande eller utträde ska fastställas av styrelsen, som avses i artikel 8.

5.   Byrån ska ha sitt säte i Bryssel.

Artikel 2

Uppdrag

1.   Byråns uppdrag är att stödja rådet och medlemsstaterna i deras strävan att ge unionen bättre försvarskapacitet på området krishantering samt bistå GSFP i dess nuvarande och framtida form.

2.   Byrån ska identifiera de operativa behoven, främja åtgärder för att tillgodose dessa, bidra till att identifiera och i förekommande fall genomföra varje åtgärd som behövs för att stärka försvarssektorns industriella och tekniska bas, delta i utformningen av en europeisk politik för kapacitet och försvarsmateriel samt hjälpa rådet att utvärdera om den militära kapaciteten har förbättrats.

3.   Byråns uppdrag ska inte påverka medlemsstaternas befogenheter i försvarsfrågor.

Artikel 3

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

a)   
  deltagande medlemsstat
  : en medlemsstat som deltar i byrån,

b)   
  bidragande medlemsstater
  : de deltagande medlemsstater som bidrar till ett visst projekt eller program inom byrån.

Artikel 4

Politiskt överinseende och rapportering till rådet

1.   Byrån ska arbeta under rådets myndighet och politiska överinseende och ska rapportera till rådet och av rådet erhålla riktlinjer eller anvisningar som rör byråns arbete, särskilt vad gäller dess treåriga planeringsram.

2.   Byrån ska regelbundet rapportera till rådet om sin verksamhet, och ska särskilt

| a) | i november varje år förelägga rådet en rapport om byråns verksamhet under det året, |
| --- | --- |

a)

i november varje år förelägga rådet en rapport om byråns verksamhet under det året,

| b) | om rådet antar ett beslut om upprättande av ett permanent strukturerat samarbete, åtminstone en gång per år lämna information till rådet om byråns bidrag till bedömningsverksamheten i samband med det permanenta strukturerade samarbetet enligt artikel 5.3 f ii. |
| --- | --- |

b)

om rådet antar ett beslut om upprättande av ett permanent strukturerat samarbete, åtminstone en gång per år lämna information till rådet om byråns bidrag till bedömningsverksamheten i samband med det permanenta strukturerade samarbetet enligt artikel 5.3 f ii.

Byrån ska i god tid informera rådet om viktiga ärenden som föreläggs styrelsen för beslut.

3.   Rådet ska med enhällighet, och med rådgivning från Kusp eller andra behöriga rådsorgan, beroende på vad som är lämpligt, utfärda riktlinjer eller anvisningar som rör byråns arbete, särskilt vad gäller dess treåriga planeringsram.

4.   Byrån får lämna rekommendationer till rådet och kommissionen om så är nödvändigt för att den ska kunna genomföra sitt uppdrag.

Artikel 5

Funktioner och uppgifter

1.   När byrån fullgör sina funktioner och uppgifter ska den respektera unionens andra befogenheter och unionens institutioners befogenheter.

2.   Byråns sätt att fullgöra sina funktioner och uppgifter ska inte påverka medlemsstaternas befogenheter i försvarsfrågor.

3.   Byrån, som lyder under rådet, ska

| a) | bidra till att identifiera medlemsstaternas militära kapacitetsmål och utvärdera hur medlemsstaterna fullgör sina kapacitetsåtaganden, särskilt genom att






  i) | i samarbete med behöriga rådsorgan, inklusive EUMC, och bland annat med användning av mekanismen för kapacitetsutveckling och varje eventuell efterföljande mekanism fastställa unionens kommande behov av försvarskapacitet, |
| --- | --- | --- |

a)

bidra till att identifiera medlemsstaternas militära kapacitetsmål och utvärdera hur medlemsstaterna fullgör sina kapacitetsåtaganden, särskilt genom att

i)

i samarbete med behöriga rådsorgan, inklusive EUMC, och bland annat med användning av mekanismen för kapacitetsutveckling och varje eventuell efterföljande mekanism fastställa unionens kommande behov av försvarskapacitet,

| ii) | samordna genomförandet av kapacitetsutvecklingsplanen (CDP) och varje eventuell efterföljande plan, |
| --- | --- |

ii)

samordna genomförandet av kapacitetsutvecklingsplanen (CDP) och varje eventuell efterföljande plan,

| iii) | utvärdera, med ledning av kriterier som medlemsstaterna ska fastställa, de kapacitetsåtaganden som medlemsstaterna gjort, bland annat genom CDP-processen och mekanismen för kapacitetsutveckling och varje eventuell efterföljare till dessa, |
| --- | --- |

iii)

utvärdera, med ledning av kriterier som medlemsstaterna ska fastställa, de kapacitetsåtaganden som medlemsstaterna gjort, bland annat genom CDP-processen och mekanismen för kapacitetsutveckling och varje eventuell efterföljare till dessa,

| b) | främja att de operativa behoven harmoniseras och att effektiva och kompatibla anskaffningsmetoder antas, särskilt genom att






  i) | verka för och samordna harmonisering av militära behov, |
| --- | --- | --- |

b)

främja att de operativa behoven harmoniseras och att effektiva och kompatibla anskaffningsmetoder antas, särskilt genom att

i)

verka för och samordna harmonisering av militära behov,

| ii) | verka för kostnadseffektiv och rationell upphandling genom att kartlägga och ge spridning åt bästa praxis, |
| --- | --- |

ii)

verka för kostnadseffektiv och rationell upphandling genom att kartlägga och ge spridning åt bästa praxis,

| iii) | göra uppskattningar av ekonomiska prioriteringar för utveckling och anskaffning av kapacitet, |
| --- | --- |

iii)

göra uppskattningar av ekonomiska prioriteringar för utveckling och anskaffning av kapacitet,

| c) | lägga fram multilaterala projekt för att de militära kapacitetsmålen ska uppnås och sörja för samordningen av de program som genomförs av medlemsstaterna och förvaltningen av särskilda samarbetsprogram, särskilt genom att






  i) | verka för och föreslå nya multilaterala samarbetsprojekt, |
| --- | --- | --- |

c)

lägga fram multilaterala projekt för att de militära kapacitetsmålen ska uppnås och sörja för samordningen av de program som genomförs av medlemsstaterna och förvaltningen av särskilda samarbetsprogram, särskilt genom att

i)

verka för och föreslå nya multilaterala samarbetsprojekt,

| ii) | kartlägga och föreslå samarbetsaktiviteter på det operativa området, |
| --- | --- |

ii)

kartlägga och föreslå samarbetsaktiviteter på det operativa området,

| iii) | arbeta för samordning av medlemsstaternas pågående program, |
| --- | --- |

iii)

arbeta för samordning av medlemsstaternas pågående program,

| iv) | på medlemsstaternas begäran ansvara för förvaltningen av specifika program, |
| --- | --- |

iv)

på medlemsstaternas begäran ansvara för förvaltningen av specifika program,

| v) | på medlemsstaternas begäran utarbeta program för förvaltning genom Occar eller vid behov genom andra arrangemang, |
| --- | --- |

v)

på medlemsstaternas begäran utarbeta program för förvaltning genom Occar eller vid behov genom andra arrangemang,

| d) | stödja försvarsteknikforskning, samordna och planera gemensam forskningsverksamhet och utredningar om tekniska lösningar som motsvarar de framtida operativa behoven, särskilt genom att






  i) | i kontakt med unionens forskningsverksamhet, där så är lämpligt, främja forskning som syftar till att tillgodose framtida behov av säkerhets- och försvarskapacitet för att därmed stärka Europas industriella och tekniska potential på detta område, |
| --- | --- | --- |

d)

stödja försvarsteknikforskning, samordna och planera gemensam forskningsverksamhet och utredningar om tekniska lösningar som motsvarar de framtida operativa behoven, särskilt genom att

i)

i kontakt med unionens forskningsverksamhet, där så är lämpligt, främja forskning som syftar till att tillgodose framtida behov av säkerhets- och försvarskapacitet för att därmed stärka Europas industriella och tekniska potential på detta område,

| ii) | främja en effektivare och målinriktad gemensam FoTU på försvarsområdet, |
| --- | --- |

ii)

främja en effektivare och målinriktad gemensam FoTU på försvarsområdet,

| iii) | påskynda FoTU på försvarsområdet genom studier och projekt, |
| --- | --- |

iii)

påskynda FoTU på försvarsområdet genom studier och projekt,

| iv) | hantera FoTU-kontrakt på försvarsområdet, |
| --- | --- |

iv)

hantera FoTU-kontrakt på försvarsområdet,

| v) | arbeta tillsammans med kommissionen för att maximera komplementaritet och synergi mellan försvars- och civil- eller säkerhetsrelaterade forskningsprogram, |
| --- | --- |

v)

arbeta tillsammans med kommissionen för att maximera komplementaritet och synergi mellan försvars- och civil- eller säkerhetsrelaterade forskningsprogram,

| e) | bidra till att identifiera och i förekommande fall genomföra varje åtgärd som behövs för att stärka försvarssektorns industriella och tekniska bas och göra försvarsutgifterna mer effektiva, särskilt genom att






  i) | bidra till att inrätta en internationellt konkurrenskraftig europeisk försvarsmaterielmarknad, utan att detta påverkar tillämpningen av reglerna för den inre marknaden och kommissionens befogenheter på detta område, |
| --- | --- | --- |

e)

bidra till att identifiera och i förekommande fall genomföra varje åtgärd som behövs för att stärka försvarssektorns industriella och tekniska bas och göra försvarsutgifterna mer effektiva, särskilt genom att

i)

bidra till att inrätta en internationellt konkurrenskraftig europeisk försvarsmaterielmarknad, utan att detta påverkar tillämpningen av reglerna för den inre marknaden och kommissionens befogenheter på detta område,

| ii) | utveckla politik och strategier på området, i samråd med kommissionen och vid behov med branschen, |
| --- | --- |

ii)

utveckla politik och strategier på området, i samråd med kommissionen och vid behov med branschen,

| iii) | i samråd med kommissionen bedriva utveckling och harmonisering inom hela EU av tillämpliga förfaranden inom ramen för byråns uppgifter, |
| --- | --- |

iii)

i samråd med kommissionen bedriva utveckling och harmonisering inom hela EU av tillämpliga förfaranden inom ramen för byråns uppgifter,

| f) | om rådet antar ett beslut om upprättande av ett permanent strukturerat samarbete, stödja detta samarbete, särskilt genom att






  i) | underlätta större gemensamma eller europeiska kapacitetsutvecklingsinitiativ, |
| --- | --- | --- |

f)

om rådet antar ett beslut om upprättande av ett permanent strukturerat samarbete, stödja detta samarbete, särskilt genom att

i)

underlätta större gemensamma eller europeiska kapacitetsutvecklingsinitiativ,

| ii) | bidra till en regelbunden utvärdering av de deltagande medlemsstaternas kapacitetsbidrag, särskilt bidrag som lämnas i enlighet med de kriterier som ska fastställas bland annat på grundval av artikel 2 i protokoll nr 10, och rapportera om detta åtminstone en gång per år. |
| --- | --- |

ii)

bidra till en regelbunden utvärdering av de deltagande medlemsstaternas kapacitetsbidrag, särskilt bidrag som lämnas i enlighet med de kriterier som ska fastställas bland annat på grundval av artikel 2 i protokoll nr 10, och rapportera om detta åtminstone en gång per år.

| g) | eftersträva överensstämmelse med annan unionspolitik i den mån denna har konsekvenser för försvarskapacitet, |
| --- | --- |

g)

eftersträva överensstämmelse med annan unionspolitik i den mån denna har konsekvenser för försvarskapacitet,

| h) | verka för djupare försvarssamarbete mellan deltagande medlemsstater, i linje med policyramen för systematiskt och långsiktigt försvarssamarbete, |
| --- | --- |

h)

verka för djupare försvarssamarbete mellan deltagande medlemsstater, i linje med policyramen för systematiskt och långsiktigt försvarssamarbete,

| i) | tillhandahålla stöd till GFSP-insatser, med beaktande av EU:s krishanteringsförfaranden. |
| --- | --- |

i)

tillhandahålla stöd till GFSP-insatser, med beaktande av EU:s krishanteringsförfaranden.

Artikel 6

Status som juridisk person

Byrån ska vara en juridisk person för att kunna utföra sina funktioner och nå sina mål. Medlemsstaterna ska se till att byrån har den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt deras nationella lagstiftning. Byrån får särskilt förvärva eller avyttra lös och fast egendom samt vara part i rättsliga förfaranden. Byrån ska ha kapacitet att ingå avtal med såväl privata som offentliga enheter eller organisationer.

KAPITEL II

BYRÅNS ORGAN OCH PERSONAL

Artikel 7

Byråns chef

1.   Byråns chef ska vara unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten).

2.   Byråns chef ska vara ansvarig för byråns övergripande organisation och funktion och ska se till att rådets riktlinjer och anvisningar samt styrelsens beslut genomförs av den verkställande direktören, som ska rapportera till byråns chef.

3.   Byråns chef ska lägga fram byråns rapporter för rådet i enlighet med artikel 4.2.

4.   Byråns chef ska ansvara för förhandlingar om administrativa arrangemang med tredjeländer och andra organisationer, grupperingar eller enheter i enlighet med styrelsens direktiv. Inom ramen för sådana arrangemang, som ska godkännas av styrelsen, ska byråns chef ansvara för att det upprättas lämpliga arbetsförbindelser med dessa.

Artikel 8

Styrelsen

1.   En styrelse med en företrädare för varje deltagande medlemsstat, som får ingå åtaganden för sin regerings räkning, och en företrädare för kommissionen ska vara byråns beslutsfattande organ. Styrelsen ska agera inom ramen för rådets riktlinjer och anvisningar.

2.   Styrelsen ska sammanträda på nivån för de deltagande medlemsstaternas försvarsministrar eller företrädare för dessa. Styrelsen ska i princip hålla åtminstone två möten varje år på försvarsministernivå.

3.   Byråns chef ska sammankalla och leda styrelsens möten. Om en deltagande medlemsstat så begär ska byråns chef sammankalla ett möte inom högst en månad.

4.   Byråns chef får delegera ordförandeskapet för styrelsemöten på nivån för företrädare för försvarsministrarna.

5.   Styrelsen kan sammanträda i särskilda konstellationer (till exempel nationella försvarsmaterialdirektörer, kapacitetsdirektörer och direktörer med ansvar för FoTU eller för försvarspolitik).

6.   Följande personer ska delta i styrelsens möten:

| a) | Byråns verkställande direktör som avses i artikel 10, eller dennas företrädare. |
| --- | --- |

a)

Byråns verkställande direktör som avses i artikel 10, eller dennas företrädare.

| b) | EUMC:s ordförande eller dennas företrädare. |
| --- | --- |

b)

EUMC:s ordförande eller dennas företrädare.

| c) | Företrädare för Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten). |
| --- | --- |

c)

Företrädare för Europeiska utrikestjänsten (utrikestjänsten).

7.   Styrelsen får besluta att bjuda in följande personer att delta när det gäller frågor av gemensamt intresse:

| a) | Natos generalsekreterare eller dennas utsedda företrädare. |
| --- | --- |

a)

Natos generalsekreterare eller dennas utsedda företrädare.

| b) | Chefer/ordförande för andra sammanslutningar, grupperingar eller organisationer vilkas verksamhet är relevant för byrån (till exempel de som fastställts i LoI-ramavtalet, samt Occar och ESA). |
| --- | --- |

b)

Chefer/ordförande för andra sammanslutningar, grupperingar eller organisationer vilkas verksamhet är relevant för byrån (till exempel de som fastställts i LoI-ramavtalet, samt Occar och ESA).

| c) | Vid behov företrädare för andra tredje parter. |
| --- | --- |

c)

Vid behov företrädare för andra tredje parter.

Artikel 9

Styrelsens uppgifter och befogenheter

1.   Styrelsen ska, inom ramen för rådets riktlinjer och anvisningar enligt artikel 4.1

| a) | godkänna de rapporter som ska läggas fram för rådet, |
| --- | --- |

a)

godkänna de rapporter som ska läggas fram för rådet,

| b) | enhälligt anta byråns allmänna budget senast den 31 december varje år, |
| --- | --- |

b)

enhälligt anta byråns allmänna budget senast den 31 december varje år,

| c) | godkänna byråns treåriga planeringsram, som ska innehålla byråns prioriteringar inom den allmänna budgetens gränser, med beaktande av det faktum att de finansiella värden som tillskrivits åren två och tre i planeringsramen endast är avsedda för planering och inte utgör något rättsligt bindande tak, |
| --- | --- |

c)

godkänna byråns treåriga planeringsram, som ska innehålla byråns prioriteringar inom den allmänna budgetens gränser, med beaktande av det faktum att de finansiella värden som tillskrivits åren två och tre i planeringsramen endast är avsedda för planering och inte utgör något rättsligt bindande tak,

| d) | godkänna inrättandet av ad hoc-projekt eller ad hoc-program inom byrån i enlighet med artikel 19, |
| --- | --- |

d)

godkänna inrättandet av ad hoc-projekt eller ad hoc-program inom byrån i enlighet med artikel 19,

| e) | utse den verkställande direktören och ställföreträdaren, |
| --- | --- |

e)

utse den verkställande direktören och ställföreträdaren,

| f) | besluta att en eller flera medlemsstater får anförtro byrån den administrativa och finansiella förvaltningen av viss verksamhet inom dess ansvarsområde i enlighet med artikel 17, |
| --- | --- |

f)

besluta att en eller flera medlemsstater får anförtro byrån den administrativa och finansiella förvaltningen av viss verksamhet inom dess ansvarsområde i enlighet med artikel 17,

| g) | godkänna eventuella rekommendationer till rådet eller kommissionen, |
| --- | --- |

g)

godkänna eventuella rekommendationer till rådet eller kommissionen,

| h) | anta styrelsens arbetsordning, |
| --- | --- |

h)

anta styrelsens arbetsordning,

| i) | kunna ändra de finansiella bestämmelserna för genomförandet av byråns allmänna budget, |
| --- | --- |

i)

kunna ändra de finansiella bestämmelserna för genomförandet av byråns allmänna budget,

| j) | kunna ändra de regler och bestämmelser som gäller för tillfälligt anställda och kontraktsanställda, |
| --- | --- |

j)

kunna ändra de regler och bestämmelser som gäller för tillfälligt anställda och kontraktsanställda,

| k) | besluta om de tekniska och finansiella arrangemangen för medlemsstaternas deltagande eller utträde enligt artikel 1.4, |
| --- | --- |

k)

besluta om de tekniska och finansiella arrangemangen för medlemsstaternas deltagande eller utträde enligt artikel 1.4,

| l) | anta direktiv för de förhandlingar som chefen för byrån för om administrativa arrangemang, |
| --- | --- |

l)

anta direktiv för de förhandlingar som chefen för byrån för om administrativa arrangemang,

| m) | godkänna de ad hoc-arrangemang som avses i artikel 23.1, |
| --- | --- |

m)

godkänna de ad hoc-arrangemang som avses i artikel 23.1,

| n) | sluta avtal om de administrativa arrangemang mellan byrån och tredje parter som avses i artikel 26.1, |
| --- | --- |

n)

sluta avtal om de administrativa arrangemang mellan byrån och tredje parter som avses i artikel 26.1,

| o) | godkänna årsbokslut och balansräkning, |
| --- | --- |

o)

godkänna årsbokslut och balansräkning,

| p) | ge sitt samtycke till beslut med anknytning till fullföljandet av byråns uppdrag, |
| --- | --- |

p)

ge sitt samtycke till beslut med anknytning till fullföljandet av byråns uppdrag,

| q) | godkänna de servicenivåavtal eller samarbetsavtal som avses i artikel 25, med undantag för dem som är administrativa till sin natur, |
| --- | --- |

q)

godkänna de servicenivåavtal eller samarbetsavtal som avses i artikel 25, med undantag för dem som är administrativa till sin natur,

| r) | anta samtliga övriga beslut med anknytning till fullföljandet av byråns uppdrag. |
| --- | --- |

r)

anta samtliga övriga beslut med anknytning till fullföljandet av byråns uppdrag.

2.   Om inte annat anges i detta beslut ska styrelsen fatta beslut med kvalificerad majoritet. De deltagande medlemsstaternas röster ska vägas i enlighet med artikel 16.4 och 16.5 i EU-fördraget. Endast företrädare för de deltagande medlemsstaterna ska delta i omröstningen.

3.   Om en företrädare för en deltagande medlemsstat i styrelsen förklarar att denna av viktiga och uttalade skäl som rör nationell politik avser att motsätta sig antagandet av ett beslut som ska fattas med kvalificerad majoritet, ska omröstning inte ske. Företrädaren får genom byråns chef hänskjuta ärendet till rådet för att i förekommande fall utfärda riktlinjer för styrelsen. Alternativt får styrelsen med kvalificerad majoritet besluta att hänskjuta frågan till rådet för beslut. Rådet ska besluta med enhällighet.

4.   Styrelsen kan på förslag från verkställande direktören eller från en deltagande medlemsstat besluta att inrätta:

| a) | kommittéer som utarbetar styrelsens administrativa och budgetära beslut, bestående av företrädare för de deltagande medlemsstaterna och en företrädare för kommissionen, |
| --- | --- |

a)

kommittéer som utarbetar styrelsens administrativa och budgetära beslut, bestående av företrädare för de deltagande medlemsstaterna och en företrädare för kommissionen,

| b) | kommittéer som är specialiserade på särskilda frågor inom byråns kompetensområde. Dessa kommittéer ska bestå av delegater från de deltagande medlemsstaterna och, såvida inte styrelsen beslutar annorlunda, en företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

b)

kommittéer som är specialiserade på särskilda frågor inom byråns kompetensområde. Dessa kommittéer ska bestå av delegater från de deltagande medlemsstaterna och, såvida inte styrelsen beslutar annorlunda, en företrädare för kommissionen.

Beslutet att inrätta sådana kommittéer ska innehålla en specifikation av deras mandat och varaktighet.

Artikel 10

Verkställande direktören

1.   Verkställande direktören och ställföreträdaren ska på rekommendation av byråns chef väljas ut och utnämnas av styrelsen för en period på tre år. Styrelsen får bevilja en förlängning med två år. Verkställande direktören och ställföreträdaren ska vara underställda byråns chef och arbeta i enlighet med styrelsens beslut.

2.   Deltagande medlemsstater ska överlämna kandidaturer till byråns chef som ska informera styrelsen om detta. Förfarandet för det första urvalet ska organiseras på ansvar av byråns chef.

Förutsatt att styrelsen samtycker ska en rådgivande panel inrättas och dess sammansättning ska vara sådan att man uppnår en lämplig balans mellan företrädare för utrikestjänsten, byrån och de deltagande medlemsstaterna.

På grundval av förfarandet för det första urvalet ska byråns chef tillhandahålla styrelsen ett urval av minst två kandidater och ange sin rekommenderade kandidat.

3.   Verkställande direktören ska, med biträde av ställföreträdaren, vidta alla erforderliga åtgärder för att säkerställa att byrån arbetar ändamålsenligt och effektivt. Verkställande direktören ska ansvara för överinseendet över och samordningen av de funktionella enheterna så att de arbetar samstämmigt.

4.   Verkställande direktören har ansvaret för

| a) | att säkerställa att byråns treåriga planeringsram genomförs, |
| --- | --- |

a)

att säkerställa att byråns treåriga planeringsram genomförs,

| b) | att förbereda styrelsens arbete, |
| --- | --- |

b)

att förbereda styrelsens arbete,

| c) | att utarbeta det förslag till årlig allmän budget som ska läggas fram för styrelsen, |
| --- | --- |

c)

att utarbeta det förslag till årlig allmän budget som ska läggas fram för styrelsen,

| d) | att utarbeta den treåriga planeringsram som ska läggas fram för styrelsen, |
| --- | --- |

d)

att utarbeta den treåriga planeringsram som ska läggas fram för styrelsen,

| e) | att ombesörja ett nära samarbete med och lämna information till rådets förberedande organ, särskilt Kusp och EUMC, |
| --- | --- |

e)

att ombesörja ett nära samarbete med och lämna information till rådets förberedande organ, särskilt Kusp och EUMC,

| f) | att utarbeta de rapporter som avses i artikel 4.2, |
| --- | --- |

f)

att utarbeta de rapporter som avses i artikel 4.2,

| g) | att utarbeta inkomst- och utgiftsberäkningen och genomföra byråns allmänna budget och budgetarna för ad hoc-projekt eller ad hoc-program som anförtrotts byrån, |
| --- | --- |

g)

att utarbeta inkomst- och utgiftsberäkningen och genomföra byråns allmänna budget och budgetarna för ad hoc-projekt eller ad hoc-program som anförtrotts byrån,

| h) | den dagliga förvaltningen av byrån, |
| --- | --- |

h)

den dagliga förvaltningen av byrån,

| i) | alla säkerhetsaspekter, |
| --- | --- |

i)

alla säkerhetsaspekter,

| j) | alla personalfrågor. |
| --- | --- |

j)

alla personalfrågor.

5.   I enlighet med byråns allmänna budget och med beaktande av den överenskomna treåriga planeringsramen ska verkställande direktören ha befogenhet att ingå avtal och rekrytera personal. Verkställande direktören ska utöva samma befogenhet avseende de andra budgetar som fastställs i artikel 12, i synnerhet budgetarna för den verksamhet som omfattas av kapitel IV samt alla budgetar som uppstår till följd av sådana extrainkomster som avses i artikel 15.

6.   Verkställande direktören ska vara ansvarig inför styrelsen.

7.   Verkställande direktören ska vara byråns rättsliga företrädare.

Artikel 11

Personal

1.   Byråns personal, inklusive verkställande direktören, ska bestå av tillfälligt anställda och kontraktsanställda som rekryterats bland kandidater från samtliga deltagande medlemsstater på bredaste möjliga geografiska bas, och från unionens institutioner. Byråns personal ska utses av verkställande direktören på grundval av lämplig kompetens och sakkunskap och genom rättvisa och öppna uttagningsförfaranden. Verkställande direktören ska i förväg offentliggöra närmare uppgifter om alla lediga poster och vilka kriterier som är av betydelse för urvalsförfarandet. Rekryteringen ska alltid vara inriktad på att byråns anställda ska ha högsta möjliga kompetens och prestationsförmåga.

2.   Chefen för byrån ska på förslag av verkställande direktören och efter samråd med styrelsen utse, och förnya kontrakten för, byråns personal på högre ledningsnivå.

3.   Byråns personal ska bestå av följande kategorier:

| a) | Personal som rekryteras direkt av byrån med tidsbegränsade kontrakt och som utses bland medborgare från de deltagande medlemsstaterna. Rådet har enhälligt antagit de regler som ska gälla för dessa anställda (6). Styrelsen ska vid behov se över och ändra dessa regler, i de fall då dessa ger styrelsen befogenhet till detta. |
| --- | --- |

a)

Personal som rekryteras direkt av byrån med tidsbegränsade kontrakt och som utses bland medborgare från de deltagande medlemsstaterna. Rådet har enhälligt antagit de regler som ska gälla för dessa anställda (6). Styrelsen ska vid behov se över och ändra dessa regler, i de fall då dessa ger styrelsen befogenhet till detta.

| b) | Nationella experter utstationerade av de deltagande medlemsstaterna för att antingen besätta tjänster inom byråns organisation eller för specifika uppgifter och projekt. Rådet har enhälligt antagit de regler som ska gälla för dessa anställda (7). Styrelsen ska vid behov se över och ändra dessa regler, i de fall då dessa ger styrelsen befogenhet till detta. |
| --- | --- |

b)

Nationella experter utstationerade av de deltagande medlemsstaterna för att antingen besätta tjänster inom byråns organisation eller för specifika uppgifter och projekt. Rådet har enhälligt antagit de regler som ska gälla för dessa anställda (7). Styrelsen ska vid behov se över och ändra dessa regler, i de fall då dessa ger styrelsen befogenhet till detta.

| c) | Unionstjänstemän som efter behov utstationeras till byrån för en bestämd tid och/eller för särskilda uppgifter eller projekt. |
| --- | --- |

c)

Unionstjänstemän som efter behov utstationeras till byrån för en bestämd tid och/eller för särskilda uppgifter eller projekt.

4.   Byrån kan också anlita

| a) | personal från tredjeländer, organisationer och enheter, som ska betalas av dessa, och som byrån har ingått administrativa arrangemang enligt artikel 26.1 med, som utstationerats eller utsänts till byrån med styrelsens medgivande och i enlighet med de villkor som föreskrivs i dessa arrangemang, |
| --- | --- |

a)

personal från tredjeländer, organisationer och enheter, som ska betalas av dessa, och som byrån har ingått administrativa arrangemang enligt artikel 26.1 med, som utstationerats eller utsänts till byrån med styrelsens medgivande och i enlighet med de villkor som föreskrivs i dessa arrangemang,

| b) | kontraktsanställda och utstationerade experter för att bidra till genomförandet av ett eller flera av byråns ad hoc-projekt eller ad hoc-program enligt kapitel IV. I sådana fall kan budgetarna för de ad hoc-projekten eller ad hoc-programmen täcka grundlönerna för de kontraktsanställda och de berörda utstationerade experternas ersättningar och utgifter. |
| --- | --- |

b)

kontraktsanställda och utstationerade experter för att bidra till genomförandet av ett eller flera av byråns ad hoc-projekt eller ad hoc-program enligt kapitel IV. I sådana fall kan budgetarna för de ad hoc-projekten eller ad hoc-programmen täcka grundlönerna för de kontraktsanställda och de berörda utstationerade experternas ersättningar och utgifter.

5.   Inbegripet alla befattningar som innehas ska det totala antalet år som en anställd kan tjänstgöra vid byrån vara mindre än tio år.

6.   Europeiska unionens domstol ska vara behörig i alla eventuella tvister mellan byrån och personer som omfattas av de regler som gäller för byråns anställda.

KAPITEL III

BUDGETREGLER OCH FINANSIELLA BESTÄMMELSER

Artikel 12

Byråns budget

Byråns budget ska bestå av den allmänna budgeten, budgetarna för den verksamhet som omfattas av kapitel IV samt alla budgetar som uppstår till följd av sådana extrainkomster som avses i artikel 15.

Byråns budget ska genomgående fastställas i enlighet med Europeiska unionens budgetprinciper (8).

Artikel 13

Allmän budget

1.   Byråns chef ska senast den 31 mars varje år lämna styrelsen en preliminär beräkning av förslaget till allmän budget för det kommande året.

2.   Byråns chef ska senast den 30 juni varje år för styrelsen lägga fram en reviderad preliminär beräkning av förslaget till allmän budget för det kommande året, tillsammans med förslaget till treårig planeringsram.

3.   Byråns chef ska senast den 30 september varje år för styrelsen lägga fram ett förslag till allmän budget tillsammans med förslaget till treårig planeringsram. Förslaget ska innehålla följande:

| a) | De anslag som anses nödvändiga






  i) | för att täcka kostnaderna för byråns drift och anställda samt kostnader för möten, |
| --- | --- | --- |

a)

De anslag som anses nödvändiga

i)

för att täcka kostnaderna för byråns drift och anställda samt kostnader för möten,

| ii) | för anskaffande av extern rådgivning, i synnerhet operativ analys, som är av stor vikt för att byrån ska kunna utföra sina uppgifter och för specifik verksamhet som är till allmän nytta för samtliga deltagande medlemsstater i enlighet med i artikel 5. |
| --- | --- |

ii)

för anskaffande av extern rådgivning, i synnerhet operativ analys, som är av stor vikt för att byrån ska kunna utföra sina uppgifter och för specifik verksamhet som är till allmän nytta för samtliga deltagande medlemsstater i enlighet med i artikel 5.

| b) | En beräkning av de inkomster som behövs för att täcka utgifterna. |
| --- | --- |

b)

En beräkning av de inkomster som behövs för att täcka utgifterna.

4.   Styrelsen ska sträva efter att se till att de anslag som avses i punkt 2 a ii utgör en väsentlig del av de totala anslag som avses i den punkten. Dessa anslag ska avspegla de verkliga behoven och ge utrymme för byråns operativa uppgifter.

5.   Förslaget till allmän budget ska åtföljas av detaljerade motiveringar och en tjänsteförteckning.

6.   Styrelsen får enhälligt besluta att förslaget till allmän budget dessutom ska täcka ett särskilt projekt eller program, när detta klart är till allmän nytta för samtliga deltagande medlemsstater.

7.   Anslagen ska delas in i avdelningar och kapitel alltefter utgifternas art eller ändamål och, i mån av behov, ytterligare delas in i artiklar.

8.   Varje rubrik får inrymma ett kapitel kallat ”preliminära anslag”. Dessa anslag ska införas om det finns en allvarligt grundad osäkerhet om storleken på de anslag som behövs eller om användningsområdet för de införda anslagen.

9.   Inkomsterna ska bestå av

| a) | bidrag som inbetalas av de deltagande medlemsstaterna, i förhållande till bruttonationalinkomsten (BNI), |
| --- | --- |

a)

bidrag som inbetalas av de deltagande medlemsstaterna, i förhållande till bruttonationalinkomsten (BNI),

| b) | övriga inkomster. |
| --- | --- |

b)

övriga inkomster.

Förslaget till allmän budget ska innehålla rubriker för öronmärkta inkomster och det härför förutsedda beloppet ska om möjligt anges.

10.   Styrelsen ska enhälligt anta förslaget till allmän budget senast den 31 december varje år. Vid godkännandet ska styrelsen ledas av byråns chef, eller av en företrädare som utsetts av byråns chef, eller av en styrelseledamot som uppmanats till detta av byråns chef. Verkställande direktören ska förklara att budgeten har antagits och underrätta de deltagande medlemsstaterna.

11.   Om förslaget till allmän budget inte har antagits i början av ett budgetår får ett belopp som motsvarar högst en tolftedel av budgetanslagen för det föregående budgetåret användas varje månad för ett kapitel eller en annan underavdelning i budgeten. Detta arrangemang ska dock inte få till följd att byrån får förfoga över medel som överstiger en tolftedel av de anslag som anges i det förslag till allmän budget som är under utarbetande. Styrelsen får genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag av verkställande direktören ge sitt tillstånd till utgifter som överstiger en tolftedel, under förutsättning att de samlade budgetanslagen för det budgetåret inte överstiger budgetanslagen för det föregående budgetåret. Verkställande direktören får begära de bidrag som behövs för att täcka de anslag som beviljats enligt denna bestämmelse, som ska betalas inom 30 dagar efter det att begäran om bidrag avsänts.

Artikel 14

Ändringsbudget

1.   Vid oundvikliga, exceptionella eller oförutsedda omständigheter får verkställande direktören föreslå en ändringsbudget för styrelsen.

2.   Förslaget till ändringsbudget ska upprättas, föreslås, antas och meddelas enligt det förfarande som gäller för den allmänna budgeten. Styrelsen ska agera med hänsyn till hur brådskande frågan är.

Artikel 15

Extrainkomster

1.   Inom ramen för sitt uppdrag i enlighet med artikel 2, får byrån ta emot extrainkomster för ett särskilt ändamål

| a) | från unionens allmänna budget från fall till fall, i full enlighet med de regler, förfaranden och beslutsprocesser som är tillämpliga, |
| --- | --- |

a)

från unionens allmänna budget från fall till fall, i full enlighet med de regler, förfaranden och beslutsprocesser som är tillämpliga,

| b) | från medlemsstater, tredjeländer eller andra tredje parter, såvida styrelsen inte beslutar annorlunda inom en månad efter mottagandet av sådan information från byrån. |
| --- | --- |

b)

från medlemsstater, tredjeländer eller andra tredje parter, såvida styrelsen inte beslutar annorlunda inom en månad efter mottagandet av sådan information från byrån.

2.   De inkomster som avses i punkt 1 får endast användas för det särskilda ändamål som de är avsedda för.

Artikel 16

Bidrag och återbetalningar

1.   Fastställande av bidrag för vilka BNI-fördelningsnyckeln ska tillämpas:

| a) | När BNI-fördelningsnyckeln ska tillämpas ska fördelningen av bidragen mellan de bidragsgivande medlemsstaterna fastställas enligt den på bruttonationalinkomsten grundade fördelningsnyckeln så som anges i artikel 41.2 i EU-fördraget och i enlighet med rådets beslut 2007/436/EG, Euratom (9) eller varje annat beslut som kan komma att ersätta detta. |
| --- | --- |

a)

När BNI-fördelningsnyckeln ska tillämpas ska fördelningen av bidragen mellan de bidragsgivande medlemsstaterna fastställas enligt den på bruttonationalinkomsten grundade fördelningsnyckeln så som anges i artikel 41.2 i EU-fördraget och i enlighet med rådets beslut 2007/436/EG, Euratom (9) eller varje annat beslut som kan komma att ersätta detta.

| b) | Varje bidrag ska beräknas enligt de uppgifter som fastställts i kolumnen ”Egna medel på grundval av BNI” i tabellen ”Sammanställning av finansieringen av den allmänna budgeten efter slag av egna medel och per medlemsstat” som bifogas till unionens senaste budget. Bidraget från varje bidragsgivande medlemsstat ska vara proportionellt i förhållande till dess andel av de bidragsgivande medlemsstaternas totala BNI. |
| --- | --- |

b)

Varje bidrag ska beräknas enligt de uppgifter som fastställts i kolumnen ”Egna medel på grundval av BNI” i tabellen ”Sammanställning av finansieringen av den allmänna budgeten efter slag av egna medel och per medlemsstat” som bifogas till unionens senaste budget. Bidraget från varje bidragsgivande medlemsstat ska vara proportionellt i förhållande till dess andel av de bidragsgivande medlemsstaternas totala BNI.

2.   Tidsplan för erläggande av bidrag

| a) | De bidrag som är avsedda att finansiera byråns allmänna budget ska betalas av de deltagande medlemsstaterna i tre lika stora delbetalningar, senast den 15 mars, 15 juni och 15 oktober det berörda budgetåret. |
| --- | --- |

a)

De bidrag som är avsedda att finansiera byråns allmänna budget ska betalas av de deltagande medlemsstaterna i tre lika stora delbetalningar, senast den 15 mars, 15 juni och 15 oktober det berörda budgetåret.

| b) | När en ändringsbudget antas ska de nödvändiga bidragen betalas av de berörda medlemsstaterna inom 60 dagar efter det att begäran om bidrag avsänts. |
| --- | --- |

b)

När en ändringsbudget antas ska de nödvändiga bidragen betalas av de berörda medlemsstaterna inom 60 dagar efter det att begäran om bidrag avsänts.

| c) | Varje medlemsstat ska erlägga de bankavgifter som avser betalningen av dess egna bidrag. |
| --- | --- |

c)

Varje medlemsstat ska erlägga de bankavgifter som avser betalningen av dess egna bidrag.

| d) | Om den årliga budgeten inte har godkänts senast den 30 november får byrån, på begäran av en medlemsstat, utfärda en enskild preliminär begäran om bidrag för den medlemsstaten. |
| --- | --- |

d)

Om den årliga budgeten inte har godkänts senast den 30 november får byrån, på begäran av en medlemsstat, utfärda en enskild preliminär begäran om bidrag för den medlemsstaten.

Artikel 17

Byråns förvaltning av budgetar för ad hoc-verksamhet

1.   Styrelsen får, på förslag av verkställande direktören eller en medlemsstat, besluta att medlemsstaterna får anförtro byrån den administrativa och finansiella förvaltningen av viss verksamhet inom dess ansvarsområde i enlighet med artiklarna 19 och 20.

2.   Styrelsen får, i samband med sina ad hoc-projekt och ad hoc-program och på de villkor som anges i bestämmelserna för verksamheten i fråga, bemyndiga byrån att ingå avtal och bidragsöverenskommelser och i förväg samla in nödvändiga bidrag från dessa medlemsstater för sådana avtal och bidragsöverenskommelser.

Artikel 18

Budgetgenomförande

1.   De finansiella bestämmelser som ska tillämpas på byråns allmänna budget anges i rådets beslut 2007/643/Gusp (10). Styrelsen ska vid behov enhälligt se över och ändra dessa bestämmelser.

2.   Styrelsen ska på förslag från verkställande direktören vid behov anta bestämmelser för genomförande och kontroll av den allmänna budgeten, bland annat när det gäller offentlig upphandling, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i relevanta unionsbestämmelser. Styrelsen ska särskilt säkerställa att kraven på försörjningstrygghet och skydd både av sekretessen på försvarsområdet och av immateriella rättigheter beaktas på lämpligt sätt.

3.   Revisorskollegiet ska granska räkenskaperna för byråns samtliga inkomster och utgifter.

KAPITEL IV

BYRÅNS HANTERING AV AD HOC-PROJEKT ELLER AD HOC-PROGRAM OCH DÄRMED FÖRBUNDNA BUDGETAR

Artikel 19

Ad hoc-projekt eller ad hoc-program i kategori A (opt-out) och därmed förbundna ad hoc-budgetar

1.   En eller flera deltagande medlemsstater eller verkställande direktören kan förelägga styrelsen ett ad hoc-projekt eller ad hoc-program inom byråns uppdrag, i vilket man ska förutsätta ett generellt deltagande av de deltagande medlemsstaterna, med uppgift om det förväntade mervärde som byrån medför. Styrelsen ska informeras om sådana fall där en ad hoc-budget ska knytas till det föreslagna projektet eller programmet samt om eventuella bidrag från tredje part.

2.   Alla deltagande medlemsstater ska i princip lämna bidrag. De ska informera verkställande direktören om sina avsikter i detta avseende.

3.   Styrelsen ska godkänna inrättandet av ad hoc-projektet eller ad hoc-programmet.

4.   Styrelsen får på förslag från verkställande direktören eller från en deltagande medlemsstat besluta att inrätta en kommitté för övervakning av förvaltningen och genomförandet av ad hoc-projektet eller ad hoc-programmet. Kommittén ska bestå av delegater från varje bidragsgivande medlemsstat och, när unionen bidrar till projektet eller programmet, en företrädare för kommissionen. Styrelsen ska i sitt beslut specificera kommitténs mandat och varaktighet.

5.   För ad hoc-projektet eller ad hoc-programmet ska de bidragsgivande medlemsstaterna som sammanträder i styrelsen godkänna

| a) | bestämmelserna för projektets eller programmets förvaltning, |
| --- | --- |

a)

bestämmelserna för projektets eller programmets förvaltning,

| b) | i förekommande fall, den ad hoc-budget som är knuten till projektet eller programmet, fördelningsnyckeln för bidrag och de nödvändiga tillämpningsbestämmelserna, |
| --- | --- |

b)

i förekommande fall, den ad hoc-budget som är knuten till projektet eller programmet, fördelningsnyckeln för bidrag och de nödvändiga tillämpningsbestämmelserna,

| c) | tredje parters deltagande i den kommitté som avses i punkt 4. Deras deltagande ska inte påverka unionens beslutsautonomi. |
| --- | --- |

c)

tredje parters deltagande i den kommitté som avses i punkt 4. Deras deltagande ska inte påverka unionens beslutsautonomi.

6.   När unionen bidrar till ett ad hoc-projekt eller ad hoc-program ska kommissionen delta i de beslut som avses i punkt 5, i full överensstämmelse med de beslutsprocesser som är tillämpliga för unionens allmänna budget.

Artikel 20

Ad hoc-projekt eller ad hoc-program i kategori B (opt in) och därmed förbundna ad hoc-budgetar

1.   En eller flera deltagande medlemsstater får meddela styrelsen att de avser att fastställa ett ad hoc-projekt eller ad hoc-program inom byråns ansvarsområde och vid behov därmed förbundna ad hoc-budgetar, med uppgift om det förväntade mervärde som byrån medför. Styrelsen ska informeras om sådana fall där en ad hoc-budget ska knytas till det föreslagna projektet eller programmet, och, om så är relevant, erhålla närmare upplysningar om mänskliga resurser för ett sådant projekt eller program, samt om potentiella bidrag från tredje parter.

2.   För att maximera möjligheterna till samarbete ska alla deltagande medlemsstater informeras om ad hoc-projektet eller ad hoc-programmet, inbegripet på vilken grund deltagandet kan utvidgas, i god tid, så att varje deltagande medlemsstat kan framföra sitt intresse att medverka. Vidare kommer initiativtagarna till sådana projekt eller program att sträva efter att göra medlemskapet så omfattande som möjligt. Deltagande ska fastställas från fall till fall av initiativtagarna.

3.   Ad hoc-projektet eller ad hoc-programmet ska därefter anses vara byråns projekt eller program såvida inte styrelsen beslutar annorlunda inom en månad efter mottagandet av den information som avses i punkt 1.

4.   Varje deltagande medlemsstat som i ett senare skede önskar delta i ett ad hoc-projekt eller ad hoc-program ska meddela de bidragsgivande medlemsstaterna om sina avsikter. De bidragsgivande medlemsstaterna ska inom två månader efter mottagandet av denna anmälan sinsemellan besluta om den berörda medlemsstatens deltagande med vederbörlig hänsyn till den grund som fastställs när deltagande medlemsstater informeras om projektet eller programmet.

5.   De bidragande medlemsstaterna ska sinsemellan fatta de beslut som krävs för att fastställa och genomföra ad hoc-projektet eller ad hoc-programmet och, i förekommande fall, den därmed förbundna budgeten. När unionen bidrar till ett sådant ad hoc-projekt eller ad hoc-program ska kommissionen delta i de beslut som avses i denna punkt i full överensstämmelse med de beslutsprocesser som är tillämpliga för unionens allmänna budget. De bidragande medlemsstaterna ska i förekommande fall hålla styrelsen underrättad om utvecklingen av sådana projekt eller program.

Artikel 21

Omfattning av byråns ad hoc-projekt och ad hoc-program och därmed förbundna ad hoc-budgetar

1.   Inom ramen för byråns uppdrag, funktioner och uppgifter enligt artiklarna 2 respektive 5, och under förutsättning att ad hoc-projekten och ad hoc-programmen enligt artiklarna 19 och 20 godkänns, kan byråns verksamhet bland annat omfatta följande:

| a) | Anskaffning genom offentliga kontrakt som tilldelas i enlighet med tillämpliga unionsregler för tilldelning av offentliga kontrakt. |
| --- | --- |

a)

Anskaffning genom offentliga kontrakt som tilldelas i enlighet med tillämpliga unionsregler för tilldelning av offentliga kontrakt.

| b) | Bidrag som tilldelats i enlighet med de finansiella bestämmelser och regler som avses i artikel 18. |
| --- | --- |

b)

Bidrag som tilldelats i enlighet med de finansiella bestämmelser och regler som avses i artikel 18.

2.   Ad hoc-budgetar som är förbundna med byråns projekt och program och som förvaltas i enlighet med artikel 17 ska i förekommande fall innehålla anslag som ska täcka

| a) | kostnader i samband med de rättsliga åtaganden som avses i punkt 1, |
| --- | --- |

a)

kostnader i samband med de rättsliga åtaganden som avses i punkt 1,

| b) | kostnader som avses i artikel 13.3 a i, i den mån sådana kostnader uppstår som en direkt följd av förvaltningen av de berörda ad hoc-projekten och ad hoc-programmen. |
| --- | --- |

b)

kostnader som avses i artikel 13.3 a i, i den mån sådana kostnader uppstår som en direkt följd av förvaltningen av de berörda ad hoc-projekten och ad hoc-programmen.

Artikel 22

Bidrag från unionens allmänna budget till ad hoc-budgetar

Bidrag från unionens allmänna budget får lämnas till ad hoc-budgetar som upprättas för de ad hoc-projekt och ad hoc-program som avses i artiklarna 19 och 20.

Artikel 23

Tredje parters deltagande

1.   Tredje parter får som bidragande medlemmar bidra till ett särskilt ad hoc-projekt eller ad hoc-program, som inrättats i enlighet med artiklarna 19 och 20, och därmed förbunden budget. Styrelsen ska med kvalificerad majoritet vid behov godkänna ad hoc-arrangemang mellan byrån och tredje parter för varje särskilt projekt eller program.

2.   För ad hoc-projekt eller ad hoc-program som inrättats i enlighet med artikel 19 ska de bidragande medlemsstaterna, församlade i styrelsen, godkänna alla nödvändiga arrangemang med berörda tredje parter avseende deras bidrag.

3.   För ad hoc-projekt eller ad hoc-program som inrättats i enlighet med artikel 20 ska de bidragande medlemsstaterna besluta om alla nödvändiga arrangemang avseende berörda tredje parters bidrag.

KAPITEL V

FÖRBINDELSER MED UNIONENS INSTITUTIONER, ORGAN OCH BYRÅER

Artikel 24

Förbindelser med kommissionen

1.   Kommissionen är ledamot av styrelsen utan rösträtt och ska delta fullt ut i byråns arbete i en anda av samarbete och ömsesidig nytta.

2.   Byrån ska upprätthålla arbetsförbindelser med kommissionen, i synnerhet i syfte att utbyta sakkunskap och rådgivning på de områden där unionens verksamhet står i samband med byråns uppdrag och där byråns verksamhet är av betydelse för unionens verksamhet.

3.   Nödvändiga arrangemang för att täcka ett bidrag från fall till fall från unionens allmänna budget enligt artiklarna 15 och 22 ska fastställas i samförstånd mellan byrån och kommissionen, eller i samförstånd mellan de bidragande medlemsstaterna och kommissionen.

4.   Kommissionen får delta i byråns projekt och program. I sådana fall ska den delta i de beslut som avses i artikel 23.2 och 23.3, utan att det påverkar medlemsstaternas suveräna behörighet för utveckling av försvarskapacitet.

Artikel 25

Förbindelser med unionens institutioner, organ och byråer

1.   I den mån det är av betydelse för byråns utförande av sina uppgifter får den upprätta och upprätthålla samarbetsförbindelser med de institutioner, organ och byråer som inrättats genom eller på grundval av EU-fördraget eller EUF-fördraget.

När så krävs ska byrån ingå servicenivåavtal eller samarbetsavtal med sådana enheter. Sådana samarbetsavtal kan avse utbyte av operativa, strategiska eller tekniska upplysningar, däribland personuppgifter och säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter, i enlighet med relevanta säkerhetsbestämmelser.

2.   De enheter som avses i punkt 1 får delta i byråns projekt och program och därmed förbunden budget.

KAPITEL VI

FÖRBINDELSERNA MED TREDJELÄNDER, ORGANISATIONER OCH ENHETER

Artikel 26

Administrativa arrangemang och andra frågor

1.   För att kunna fullgöra sitt uppdrag får byrån inrätta administrativa arrangemang med tredjeländer, organisationer och enheter. Sådana arrangemang ska särskilt omfatta

| a) | principerna för förbindelserna mellan byrån och den tredje parten, |
| --- | --- |

a)

principerna för förbindelserna mellan byrån och den tredje parten,

| b) | bestämmelser för samråd om ämnen som rör byråns arbete, |
| --- | --- |

b)

bestämmelser för samråd om ämnen som rör byråns arbete,

| c) | säkerhetsfrågor. |
| --- | --- |

c)

säkerhetsfrågor.

När så sker ska den respektera unionens gemensamma institutionella ram och beslutsautonomi. Varje sådant arrangemang ska ingås av styrelsen efter det att rådet enhälligt samtyckt till detta.

2.   Byrån ska upprätthålla nära arbetsförbindelser med berörda element inom Occar och med de som fastställts i LoI-ramavtalet för att, i förekommande fall, vid lämplig tidpunkt och i samförstånd införliva dessa element eller assimilera deras principer och praxis.

3.   Inbördes öppenhet och en enhetlig utveckling när det gäller kapacitet ska säkerställas genom tillämpning av förfarandena för kapacitetsutveckling. Andra arbetsförbindelser mellan byrån och berörda Nato-organ ska fastställas genom ett administrativt arrangemang enligt punkt 1, varvid de etablerade formerna för samarbete och samråd mellan unionen och Nato till fullo ska respekteras.

4.   Inom ramen för de arrangemang som avses i punkt 1 ska byrån ha rätt att upprätta arbetsförbindelser med andra organisationer och enheter än de som anges i punkterna 2 och 3, i syfte att underlätta deras eventuella deltagande i projekt och program.

5.   Inom ramen för de arrangemang som avses i punkt 1 ska byrån ha rätt att upprätta arbetsförbindelser med tredjeländer, i syfte att underlätta deras eventuella deltagande i särskilda projekt och program.

6.   I de fall då byrån avser att upprätta nya arbetsförbindelser med organisationer, enheter eller tredjeländer som beskrivs i punkterna 4 och 5 i den här artikeln och i enlighet med artikel 7.4, ska den ansöka om förhandstillstånd från styrelsen.

Byrån ska också rapportera till styrelsen om utvecklingen av de upprättade förbindelserna.

Om deltagande medlemsstater så begär ska byrån sammankalla till ett ad hoc-möte med deltagande medlemsstater och en organisation, enhet eller tredjeland med vilken byrån har ingått administrativa arrangemang, för samråd och informationsutbyte, i enlighet med relevanta säkerhetsregler, om organisationens, enhetens eller tredjelandets eventuella deltagande i specifika projekt och program.

KAPITEL VII

ÖVRIGA BESTÄMMELSER

Artikel 27

Privilegier och immunitet

1.   Privilegier och immunitet för verkställande direktören och byråns anställda fastställs i beslutet av företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 10 november 2004 om privilegier och immunitet för Europeiska försvarsbyrån och dess anställda.

I avvaktan på det beslutets ikraftträdande får värdstaten bevilja verkställande direktören och byråns personal de privilegier och den immunitet som anges i beslutet.

2.   Privilegier och immunitet för byrån är de som fastställs i protokoll nr 7.

3.   I synnerhet är artikel 3 andra stycket i protokoll nr 7 tillämplig på verksamhet där byråns roll i förvaltningen av projekt eller program till stöd för medlemsstater ger ett mervärde och inte på fall där den rollen endast innebär att varor eller tjänster upphandlas för medlemsstaterna.

Artikel 28

Översynsklausul

Byråns chef ska inom fem år från detta besluts ikraftträdande lägga fram en rapport för styrelsen om genomförandet av detta beslut inför en eventuell översyn av rådet.

Artikel 29

Rättsligt ansvar

1.   Byråns avtalsrättsliga ansvar ska regleras av den lag som är tillämplig på det berörda avtalet.

2.   Europeiska unionens domstol ska ha behörighet i enlighet med alla eventuella skiljedomsklausuler i avtal som ingåtts av byrån.

3.   De anställdas personliga ansvar gentemot byrån ska regleras av de föreskrifter som gäller för byrån.

Artikel 30

Tillgång till handlingar

Reglerna i förordning (EG) nr 1049/2001 ska vara tillämpliga på handlingar som byrån förfogar över.

Artikel 31

Uppgiftsskydd

Bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001 ska tillämpas på behandlingen av personuppgifter av byrån.

Styrelsen ska vid behov anta genomförandebestämmelser på förslag av byråns chef.

Artikel 32

Säkerhet

1.   Byrån ska tillämpa rådets säkerhetsbestämmelser enligt rådets beslut 2013/488/EU (11).

2.   Byrån ska se till att kommunikationerna utåt är tillräckligt säkra.

Artikel 33

Språkordning

Byråns språkordning ska fastställas och enhälligt godkännas av rådet.

Artikel 34

Upphävande

Beslut 2011/411/Gusp ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till det upphävda beslutet ska anses som hänvisningar till det här beslutet och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.

Artikel 35

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 12 oktober 2015.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  Rådets gemensamma åtgärd 2004/551/Gusp av den 12 juli 2004 om inrättande av en europeisk försvarsbyrå (EUT L 245, 17.7.2004, s. 17).

1

(2)  Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 347, 11.12.2006, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

4

(5)  Rådets beslut 2011/411/Gusp av den 12 juli 2011 om Europeiska försvarsbyråns stadga, säte och verksamhetsregler och om upphävande av gemensam åtgärd 2004/551/Gusp (EUT L 183, 13.7.2011, s. 16).

5

(6)  Rådets beslut 2004/676/EG av den 24 september 2004 om tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska försvarsbyrån (EUT L 310, 7.10.2004, s. 9).

6

(7)  Rådets beslut 2004/677/EG av den 24 september 2004 om anställningsvillkoren för nationella experter och militärer som är utstationerade vid Europeiska försvarsbyrån (EUT L 310, 7.10.2004, s. 64).

7

(8)  Principerna om enhet, riktighet i budgeten, ettårighet, jämvikt, en enda beräkningsenhet, universalitet, specificering, sund ekonomisk förvaltning, som omnämns i artikel 6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

8

(9)  Rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (EUT L 163, 23.6.2007, s. 17).

9

(10)  Rådets beslut 2007/643/Gusp av den 18 september 2007 om de finansiella bestämmelserna för Europeiska försvarsbyrån och om upphandlingsregler och bestämmelser för de finansiella bidragen från Europeiska försvarsbyråns driftsbudget (EUT L 269, 12.10.2007, s. 1).

10

(11)  Rådets beslut 2013/488/EU av den 23 september 2013 om säkerhetsbestämmelser för skydd av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter (EUT L 274, 15.10.2013, s. 1).

11

---

BILAGA I

UPPHÄVDA AKTER OCH EFTERFÖLJANDE ÄNDRINGAR

| Rådets gemensamma åtgärd 2004/551/Gusp | EUT L 245, 17.7.2004, s. 17. |
| --- | --- |
| Rådets gemensamma åtgärd 2008/299/Gusp | EUT L 102, 12.4.2008, s. 34. |
| Rådets beslut 2011/411/Gusp | EUT L 183, 13.7.2011, s. 16. |

Rådets gemensamma åtgärd 2004/551/Gusp

EUT L 245, 17.7.2004, s. 17.

Rådets gemensamma åtgärd 2008/299/Gusp

EUT L 102, 12.4.2008, s. 34.

Rådets beslut 2011/411/Gusp

EUT L 183, 13.7.2011, s. 16.

---

BILAGA II

JÄMFÖRELSETABELL

| Beslut 2011/411/Gusp | Detta beslut |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| — | Artikel 3 c |
| Artikel 4.3–4.4 | — |
| Artikel 4.5 | Artikel 4.3 |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| — | Artikel 5.3 g |
| Artikel 6 | Artikel 6 |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Artikel 8 | Artikel 8 |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Artikel 9.1 b | — |
| Artikel 9.1 c | Artikel 9.1 b |
| — | Artikel 9.1 c |
| Artikel 10 | Artikel 10 |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Artikel 11.1 första meningen | Artikel 11.3 |
| — | Artikel 11.1 |
| — | Artikel 11.2 |
| Artikel 11.2 | Artikel 11.5 |
| Artikel 11.3 a | — |
| Artikel 11.3 b och c | Artikel 11.4 |
| Artikel 11.1 andra, tredje och fjärde meningarna | Artikel 11.6 |
| — | Artikel 11.8 |
| Artikel 11.4 | Artikel 11.9 |
| Artikel 12 | — |
| — | Artikel 12 |
| Artikel 13 | Artikel 13 |
| Artikel 13.2 a ii | — |
| — | Artikel 13.2 a ii |
| Artikel 14 | Artikel 14 |
| Artikel 14.3 | — |
| Artikel 15 | Artikel 15 |
| Artikel 16 | Artikel 16 |
| Artikel 17 | Artikel 17 |
| Artikel 18 | Artikel 18 |
| Artikel 19 | Artikel 19 |
| Artikel 20 | Artikel 20 |
| — | Artikel 21 |
| Artikel 21 | Artikel 22 |
| Artikel 22 | Artikel 23 |
| Artikel 22.4 | Artikel 24.4 andra meningen |
| Artikel 23 | Artikel 24 |
| Artikel 23.2 | Artikel 24.4 första meningen |
| — | Artikel 25 |
| Artikel 24 | Artikel 26 |
| Artikel 24.6–24.8 | — |
| — | Artikel 24.6 |
| Artikel 25 | Artikel 27 |
| Artikel 25 första stycket | — |
| Artikel 26 | Artikel 28 |
| Artikel 27 | Artikel 29 |
| Artikel 28 | Artikel 30 |
| — | Artikel 31 |
| Artikel 29 | Artikel 32 |
| Artikel 30 | Artikel 33 |
| Artikel 31 | Artikel 34 |
| Artikel 32 | Artikel 35 |

Beslut 2011/411/Gusp

Detta beslut

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

—

Artikel 3 c

Artikel 4.3–4.4

—

Artikel 4.5

Artikel 4.3

Artikel 5

Artikel 5

—

Artikel 5.3 g

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9

Artikel 9

Artikel 9.1 b

—

Artikel 9.1 c

Artikel 9.1 b

—

Artikel 9.1 c

Artikel 10

Artikel 10

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 11.1 första meningen

Artikel 11.3

—

Artikel 11.1

—

Artikel 11.2

Artikel 11.2

Artikel 11.5

Artikel 11.3 a

—

Artikel 11.3 b och c

Artikel 11.4

Artikel 11.1 andra, tredje och fjärde meningarna

Artikel 11.6

—

Artikel 11.8

Artikel 11.4

Artikel 11.9

Artikel 12

—

—

Artikel 12

Artikel 13

Artikel 13

Artikel 13.2 a ii

—

—

Artikel 13.2 a ii

Artikel 14

Artikel 14

Artikel 14.3

—

Artikel 15

Artikel 15

Artikel 16

Artikel 16

Artikel 17

Artikel 17

Artikel 18

Artikel 18

Artikel 19

Artikel 19

Artikel 20

Artikel 20

—

Artikel 21

Artikel 21

Artikel 22

Artikel 22

Artikel 23

Artikel 22.4

Artikel 24.4 andra meningen

Artikel 23

Artikel 24

Artikel 23.2

Artikel 24.4 första meningen

—

Artikel 25

Artikel 24

Artikel 26

Artikel 24.6–24.8

—

—

Artikel 24.6

Artikel 25

Artikel 27

Artikel 25 första stycket

—

Artikel 26

Artikel 28

Artikel 27

Artikel 29

Artikel 28

Artikel 30

—

Artikel 31

Artikel 29

Artikel 32

Artikel 30

Artikel 33

Artikel 31

Artikel 34

Artikel 32

Artikel 35

---

| 13.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/75

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2015/1836

av den 12 oktober 2015

om ändring av beslut 2013/255/Gusp om restriktiva åtgärder mot Syrien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29, och

av följande skäl:

| (1) | Den 9 maj 2011 antog rådet beslut 2011/273/Gusp (1) om restriktiva åtgärder mot Syrien. |
| --- | --- |

(1)

Den 9 maj 2011 antog rådet beslut 2011/273/Gusp (1) om restriktiva åtgärder mot Syrien.

| (2) | Sedan dess har rådet fortsatt att med kraft fördöma den syriska regimens brutala repression mot civilbefolkningen i Syrien. Rådet har upprepade gånger uttryckt sin djupa oro över det allt värre läget i Syrien, i synnerhet de omfattande och systematiska kränkningarna av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

(2)

Sedan dess har rådet fortsatt att med kraft fördöma den syriska regimens brutala repression mot civilbefolkningen i Syrien. Rådet har upprepade gånger uttryckt sin djupa oro över det allt värre läget i Syrien, i synnerhet de omfattande och systematiska kränkningarna av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt.

| (3) | Den 14 april 2014, i överensstämmelse med rådets slutsatser av den 23 januari 2012, där rådet bekräftade unionens fasta beslutsamhet att fortsätta sin policy att införa ytterligare åtgärder mot regimen så länge som repressionen fortgår, förklarade rådet att EU skulle fortsätta sin politik med restriktiva åtgärder mot regimen så länge repressionen fortsätter. |
| --- | --- |

(3)

Den 14 april 2014, i överensstämmelse med rådets slutsatser av den 23 januari 2012, där rådet bekräftade unionens fasta beslutsamhet att fortsätta sin policy att införa ytterligare åtgärder mot regimen så länge som repressionen fortgår, förklarade rådet att EU skulle fortsätta sin politik med restriktiva åtgärder mot regimen så länge repressionen fortsätter.

| (4) | Rådet har upprepade gånger med stor oro noterat den syriska regimens försök att kringgå EU:s restriktiva åtgärder i syfte att fortsätta att finansiera och stödja sin politik att utsätta civilbefolkningen för brutal repression. |
| --- | --- |

(4)

Rådet har upprepade gånger med stor oro noterat den syriska regimens försök att kringgå EU:s restriktiva åtgärder i syfte att fortsätta att finansiera och stödja sin politik att utsätta civilbefolkningen för brutal repression.

| (5) | Rådet konstaterar att den syriska regimen fortsätter med sin repressiva politik och anser att det med tanke på det fortsatt allvarliga läget är nödvändigt att vidmakthålla och säkerställa effektiviteten i de befintliga restriktiva åtgärderna genom att vidareutveckla dem samtidigt som man upprätthåller den riktade och differentierade modellen och har den syriska befolkningens humanitära villkor i åtanke. Rådet anser att vissa kategorier av personer och enheter, med tanke på de särskilda förhållanden som råder i Syrien, är av särskild relevans för effektiviteten i dessa restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(5)

Rådet konstaterar att den syriska regimen fortsätter med sin repressiva politik och anser att det med tanke på det fortsatt allvarliga läget är nödvändigt att vidmakthålla och säkerställa effektiviteten i de befintliga restriktiva åtgärderna genom att vidareutveckla dem samtidigt som man upprätthåller den riktade och differentierade modellen och har den syriska befolkningens humanitära villkor i åtanke. Rådet anser att vissa kategorier av personer och enheter, med tanke på de särskilda förhållanden som råder i Syrien, är av särskild relevans för effektiviteten i dessa restriktiva åtgärder.

| (6) | Eftersom den syriska regimen utövar en omedelbar kontroll över ekonomin har rådet bedömt att en inre grupp av ledande affärsmän med verksamhet i Syrien kan bibehålla sin ställning endast genom nära samröre med och stöd från regimen samt genom inflytande inom denna. Rådet anser att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att införa inreserestriktioner och frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av dessa ledande affärsmän med verksamhet i Syrien i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I i syfte att hindra dem från att tillhandahålla regimen materiellt eller ekonomiskt stöd och för att med hjälp av dessa personers inflytande öka trycket på regimen att ändra på sin repressiva politik. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom den syriska regimen utövar en omedelbar kontroll över ekonomin har rådet bedömt att en inre grupp av ledande affärsmän med verksamhet i Syrien kan bibehålla sin ställning endast genom nära samröre med och stöd från regimen samt genom inflytande inom denna. Rådet anser att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att införa inreserestriktioner och frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av dessa ledande affärsmän med verksamhet i Syrien i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I i syfte att hindra dem från att tillhandahålla regimen materiellt eller ekonomiskt stöd och för att med hjälp av dessa personers inflytande öka trycket på regimen att ändra på sin repressiva politik.

| (7) | Rådet har bedömt att makten inom den nuvarande syriska regimen, mot bakgrund av att maktutövningen i Syrien sedvanligen är familjebaserad, är koncentrerad till inflytelserika medlemmar av familjerna al-Asad (även skrivet Assad) och Makhlouf. Rådet anser att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av medlemmar av familjerna al-Asad och Makhlouf och införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I, både för att genom medlemmar av dessa familjer utöva direkt påverkan på regimen att ändra på sin repressiva politik och för att undgå risken att restriktiva åtgärder kringgås med hjälp av familjemedlemmar. |
| --- | --- |

(7)

Rådet har bedömt att makten inom den nuvarande syriska regimen, mot bakgrund av att maktutövningen i Syrien sedvanligen är familjebaserad, är koncentrerad till inflytelserika medlemmar av familjerna al-Asad (även skrivet Assad) och Makhlouf. Rådet anser att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av medlemmar av familjerna al-Asad och Makhlouf och införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I, både för att genom medlemmar av dessa familjer utöva direkt påverkan på regimen att ändra på sin repressiva politik och för att undgå risken att restriktiva åtgärder kringgås med hjälp av familjemedlemmar.

| (8) | Ministrarna i den syriska regeringen bör anses vara kollektivt ansvariga för den syriska regimens repressiva politik. Rådet har bedömt att förutvarande syriska regeringsministrar, i det särskilda sammanhang som den nuvarande syriska regimen utgör, sannolikt kommer att fortsätta att ha inflytande inom den regimen. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av såväl ministrar i den syriska regeringen som personer som innehaft ministerposter efter maj 2011 och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

(8)

Ministrarna i den syriska regeringen bör anses vara kollektivt ansvariga för den syriska regimens repressiva politik. Rådet har bedömt att förutvarande syriska regeringsministrar, i det särskilda sammanhang som den nuvarande syriska regimen utgör, sannolikt kommer att fortsätta att ha inflytande inom den regimen. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av såväl ministrar i den syriska regeringen som personer som innehaft ministerposter efter maj 2011 och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I.

| (9) | Den syriska försvarsmakten är ett nyckelredskap som regimen använder för att verkställa sin repressiva politik och begå kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt och det föreligger en allvarlig risk att dess officerare i tjänst ska begå fler sådana kränkningar. Dessutom har rådet, i det särskilda sammanhang som den syriska krigsmakten utgör, bedömt att förutvarande höga officerare inom krigsmakten sannolikt kommer att fortsätta att ha inflytande inom regimen. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av såväl höga officerare i den syriska krigsmakten som förutvarande höga officerare i den syriska krigsmakten som någon gång efter maj 2011 innehaft en sådan post och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

(9)

Den syriska försvarsmakten är ett nyckelredskap som regimen använder för att verkställa sin repressiva politik och begå kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt och det föreligger en allvarlig risk att dess officerare i tjänst ska begå fler sådana kränkningar. Dessutom har rådet, i det särskilda sammanhang som den syriska krigsmakten utgör, bedömt att förutvarande höga officerare inom krigsmakten sannolikt kommer att fortsätta att ha inflytande inom regimen. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av såväl höga officerare i den syriska krigsmakten som förutvarande höga officerare i den syriska krigsmakten som någon gång efter maj 2011 innehaft en sådan post och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I.

| (10) | De syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna är ett nyckelredskap som regimen använder för att verkställa sin repressiva politik och begå kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt, och det föreligger en allvarlig risk att tjänstemännen inom dessa ska begå fler sådana kränkningar. Dessutom har rådet, i det särskilda sammanhang som de syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna utgör, bedömt att förutvarande tjänstemän inom dessa organ sannolikt kommer att fortsätta att ha inflytande inom regimen. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av såväl personal vid de syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna som tidigare personal inom dessa som någon gång efter maj 2011 innehaft en sådan post och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

(10)

De syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna är ett nyckelredskap som regimen använder för att verkställa sin repressiva politik och begå kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt, och det föreligger en allvarlig risk att tjänstemännen inom dessa ska begå fler sådana kränkningar. Dessutom har rådet, i det särskilda sammanhang som de syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna utgör, bedömt att förutvarande tjänstemän inom dessa organ sannolikt kommer att fortsätta att ha inflytande inom regimen. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av såväl personal vid de syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna som tidigare personal inom dessa som någon gång efter maj 2011 innehaft en sådan post och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I.

| (11) | Rådet har bedömt att regimtrogen milis stöder den syriska regimen i dess repressiva politik, begår människorättsliga övergrepp och kränkningar av internationell humanitär rätt på den syriska regimens order och i den syriska regimens namn och att det föreligger en allvarlig risk att dess medlemmar ska begå fler sådana kränkningar. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av medlemmar av syriska regimtrogna milisförband och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

(11)

Rådet har bedömt att regimtrogen milis stöder den syriska regimen i dess repressiva politik, begår människorättsliga övergrepp och kränkningar av internationell humanitär rätt på den syriska regimens order och i den syriska regimens namn och att det föreligger en allvarlig risk att dess medlemmar ska begå fler sådana kränkningar. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av medlemmar av syriska regimtrogna milisförband och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I.

| (12) | Rådet anser att det för att förhindra att mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt kränks genom användning av kemiska vapen i Syrien bör föreskriva restriktiva åtgärder mot personer, enheter, organ eller institutioner som är verksamma inom det området i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

(12)

Rådet anser att det för att förhindra att mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt kränks genom användning av kemiska vapen i Syrien bör föreskriva restriktiva åtgärder mot personer, enheter, organ eller institutioner som är verksamma inom det området i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I.

| (13) | De restriktiva åtgärderna påverkar inte de privilegier och den immunitet som tillkommer medlemmar av diplomatiska och konsulära myndigheter ackrediterade i en medlemsstat i EU i enlighet med internationell rätt, vilket inbegriper 1961 års Wienkonvention om diplomatiska förbindelser och 1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser. De restriktiva åtgärderna påverkar inte heller utförandet av medlemsstaternas diplomatiska funktioner och konsulär assistans i Syrien. |
| --- | --- |

(13)

De restriktiva åtgärderna påverkar inte de privilegier och den immunitet som tillkommer medlemmar av diplomatiska och konsulära myndigheter ackrediterade i en medlemsstat i EU i enlighet med internationell rätt, vilket inbegriper 1961 års Wienkonvention om diplomatiska förbindelser och 1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser. De restriktiva åtgärderna påverkar inte heller utförandet av medlemsstaternas diplomatiska funktioner och konsulär assistans i Syrien.

| (14) | Personer eller enheter som omfattas av en av kategorierna som avses i skälen 6–12 bör inte bli föremål för restriktiva åtgärder om det föreligger tillräckliga uppgifter om att de inte, eller inte längre, har samröre med regimen eller utövar inflytande över den och inte heller utgör någon reell risk i fråga om kringgående. |
| --- | --- |

(14)

Personer eller enheter som omfattas av en av kategorierna som avses i skälen 6–12 bör inte bli föremål för restriktiva åtgärder om det föreligger tillräckliga uppgifter om att de inte, eller inte längre, har samröre med regimen eller utövar inflytande över den och inte heller utgör någon reell risk i fråga om kringgående.

| (15) | Alla beslut om uppförande på förteckningen bör fattas på individuell basis och från fall till fall med hänsyn tagen till åtgärdens proportionalitet. |
| --- | --- |

(15)

Alla beslut om uppförande på förteckningen bör fattas på individuell basis och från fall till fall med hänsyn tagen till åtgärdens proportionalitet.

| (16) | Beslut 2013/255/Gusp (2), vilket upphävde beslut 2011/273/Gusp, bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(16)

Beslut 2013/255/Gusp (2), vilket upphävde beslut 2011/273/Gusp, bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2013/255/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande skäl ska läggas till:






  ”(3) | Rådet har upprepade gånger med stor oro noterat den syriska regimens försök att kringgå EU:s restriktiva åtgärder för att fortsatt finansiera och stödja sin politik att utsätta civilbefolkningen för brutal repression. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande skäl ska läggas till:

”(3)

Rådet har upprepade gånger med stor oro noterat den syriska regimens försök att kringgå EU:s restriktiva åtgärder för att fortsatt finansiera och stödja sin politik att utsätta civilbefolkningen för brutal repression.

| (4) | Rådet konstaterar att den syriska regimen fortsätter med sin repressiva politik och anser att det med tanke på det fortsatt allvarliga läget är nödvändigt att vidmakthålla och säkerställa effektiviteten i de befintliga restriktiva åtgärderna genom att vidareutveckla dessa samtidigt som man upprätthåller den riktade och differentierade modellen och har den syriska befolkningens humanitära villkor i åtanke. Rådet anser att vissa kategorier av personer och enheter, med tanke på de särskilda förhållanden som råder i Syrien, är av särskild relevans för effektiviteten i dessa restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(4)

Rådet konstaterar att den syriska regimen fortsätter med sin repressiva politik och anser att det med tanke på det fortsatt allvarliga läget är nödvändigt att vidmakthålla och säkerställa effektiviteten i de befintliga restriktiva åtgärderna genom att vidareutveckla dessa samtidigt som man upprätthåller den riktade och differentierade modellen och har den syriska befolkningens humanitära villkor i åtanke. Rådet anser att vissa kategorier av personer och enheter, med tanke på de särskilda förhållanden som råder i Syrien, är av särskild relevans för effektiviteten i dessa restriktiva åtgärder.

| (5) | Eftersom den syriska regimen utövar en omedelbar kontroll över ekonomin har rådet bedömt att en inre grupp av ledande affärsmän med verksamhet i Syrien kan bibehålla sin ställning endast genom nära samröre med och stöd från regimen samt genom inflytande inom denna. Rådet anser att det bör utvidga de restriktiva åtgärderna i syfte att införa inreserestriktioner och frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av ledande affärsmän med verksamhet i Syrien i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I i syfte att hindra dem att tillhandahålla regimen materiellt eller ekonomiskt stöd och för att med hjälp av dessa personers inflytande öka trycket på regimen att ändra på sin repressiva politik. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom den syriska regimen utövar en omedelbar kontroll över ekonomin har rådet bedömt att en inre grupp av ledande affärsmän med verksamhet i Syrien kan bibehålla sin ställning endast genom nära samröre med och stöd från regimen samt genom inflytande inom denna. Rådet anser att det bör utvidga de restriktiva åtgärderna i syfte att införa inreserestriktioner och frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av ledande affärsmän med verksamhet i Syrien i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I i syfte att hindra dem att tillhandahålla regimen materiellt eller ekonomiskt stöd och för att med hjälp av dessa personers inflytande öka trycket på regimen att ändra på sin repressiva politik.

| (6) | Rådet har bedömt att makten inom den nuvarande syriska regimen, mot bakgrund av att maktutövningen i Syrien sedvanligen är familjebaserad, är koncentrerad till inflytelserika medlemmar av familjerna al-Asad (även skrivet Assad) och Makhlouf. Rådet anser att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av medlemmar av familjerna al-Asad och Makhlouf och införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I, både för att genom medlemmar av dessa familjer utöva direkt påverkan på regimen att ändra på sin repressiva politik och för att undgå risken att restriktiva åtgärder kringgås med hjälp av familjemedlemmar. |
| --- | --- |

(6)

Rådet har bedömt att makten inom den nuvarande syriska regimen, mot bakgrund av att maktutövningen i Syrien sedvanligen är familjebaserad, är koncentrerad till inflytelserika medlemmar av familjerna al-Asad (även skrivet Assad) och Makhlouf. Rådet anser att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av medlemmar av familjerna al-Asad och Makhlouf och införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I, både för att genom medlemmar av dessa familjer utöva direkt påverkan på regimen att ändra på sin repressiva politik och för att undgå risken att restriktiva åtgärder kringgås med hjälp av familjemedlemmar.

| (7) | Ministrarna i den syriska regeringen bör anses vara kollektivt ansvariga för den syriska regimens repressiva politik. Rådet har bedömt att förutvarande syriska regeringsministrar, i det särskilda sammanhang som den nuvarande syriska regimen utgör, sannolikt kommer att fortsätta att ha inflytande inom den regimen. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av såväl ministrar i den syriska regeringen som personer som innehaft ministerposter efter maj 2011 och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

(7)

Ministrarna i den syriska regeringen bör anses vara kollektivt ansvariga för den syriska regimens repressiva politik. Rådet har bedömt att förutvarande syriska regeringsministrar, i det särskilda sammanhang som den nuvarande syriska regimen utgör, sannolikt kommer att fortsätta att ha inflytande inom den regimen. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av såväl ministrar i den syriska regeringen som personer som innehaft ministerposter efter maj 2011 och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I.

| (8) | Den syriska försvarsmakten är ett nyckelredskap som regimen använder för att verkställa sin repressiva politik och begå kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt, och det föreligger en allvarlig risk att dess officerare i tjänst ska begå fler sådana kränkningar. Dessutom har rådet, i det särskilda sammanhang som den syriska krigsmakten utgör, bedömt att förutvarande höga officerare inom krigsmakten sannolikt kommer att fortsätta att ha inflytande inom regimen. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av såväl höga officerare i den syriska krigsmakten som förutvarande höga officerare i den syriska krigsmakten som någon gång efter maj 2011 innehaft en sådan post och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

(8)

Den syriska försvarsmakten är ett nyckelredskap som regimen använder för att verkställa sin repressiva politik och begå kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt, och det föreligger en allvarlig risk att dess officerare i tjänst ska begå fler sådana kränkningar. Dessutom har rådet, i det särskilda sammanhang som den syriska krigsmakten utgör, bedömt att förutvarande höga officerare inom krigsmakten sannolikt kommer att fortsätta att ha inflytande inom regimen. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av såväl höga officerare i den syriska krigsmakten som förutvarande höga officerare i den syriska krigsmakten som någon gång efter maj 2011 innehaft en sådan post och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I.

| (9) | De syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna är ett nyckelredskap som regimen använder för att verkställa sin repressiva politik och begå kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt, och det föreligger en allvarlig risk att tjänstemännen inom dessa ska begå fler sådana kränkningar. Dessutom har rådet, i det särskilda sammanhang som de syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna utgör, bedömt att förutvarande tjänstemän inom dessa organ sannolikt kommer att fortsätta att ha inflytande inom regimen. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av såväl personal vid de syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna som tidigare personal inom dessa som någon gång efter maj 2011 innehaft en sådan post och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

(9)

De syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna är ett nyckelredskap som regimen använder för att verkställa sin repressiva politik och begå kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt, och det föreligger en allvarlig risk att tjänstemännen inom dessa ska begå fler sådana kränkningar. Dessutom har rådet, i det särskilda sammanhang som de syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna utgör, bedömt att förutvarande tjänstemän inom dessa organ sannolikt kommer att fortsätta att ha inflytande inom regimen. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av såväl personal vid de syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna som tidigare personal inom dessa som någon gång efter maj 2011 innehaft en sådan post och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I.

| (10) | Rådet har bedömt att den regimtrogna milisen stöder den syriska regimen i dess repressiva politik, begår människorättsliga övergrepp och kränkningar av internationell humanitär rätt på den syriska regimens order och i den syriska regimens namn och att det föreligger en allvarlig risk att dess medlemmar ska begå fler sådana kränkningar. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av medlemmar av syriska regimtrogna milisförband och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

(10)

Rådet har bedömt att den regimtrogna milisen stöder den syriska regimen i dess repressiva politik, begår människorättsliga övergrepp och kränkningar av internationell humanitär rätt på den syriska regimens order och i den syriska regimens namn och att det föreligger en allvarlig risk att dess medlemmar ska begå fler sådana kränkningar. Rådet anser därför att det bör föreskriva restriktiva åtgärder i syfte att frysa alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av medlemmar av syriska regimtrogna milisförband och att införa inreserestriktioner för berörda personer i enlighet med rådets utpekanden och förteckningen i bilaga I.

| (11) | Rådet anser att det för att förhindra att mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt kränks genom användning av kemiska vapen i Syrien bör föreskriva restriktiva åtgärder mot personer, enheter, organ eller institutioner som är verksamma inom det området. |
| --- | --- |

(11)

Rådet anser att det för att förhindra att mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt kränks genom användning av kemiska vapen i Syrien bör föreskriva restriktiva åtgärder mot personer, enheter, organ eller institutioner som är verksamma inom det området.

| (12) | De restriktiva åtgärderna påverkar inte de privilegier och den immunitet som tillkommer medlemmar av diplomatiska och konsulära myndigheter ackrediterade i en medlemsstat i EU i enlighet med internationell rätt, vilket inbegriper 1961 års Wienkonvention om diplomatiska förbindelser och 1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser. De restriktiva åtgärderna påverkar inte heller utförandet av medlemsstaternas diplomatiska funktioner och konsulär assistans i Syrien. |
| --- | --- |

(12)

De restriktiva åtgärderna påverkar inte de privilegier och den immunitet som tillkommer medlemmar av diplomatiska och konsulära myndigheter ackrediterade i en medlemsstat i EU i enlighet med internationell rätt, vilket inbegriper 1961 års Wienkonvention om diplomatiska förbindelser och 1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser. De restriktiva åtgärderna påverkar inte heller utförandet av medlemsstaternas diplomatiska funktioner och konsulär assistans i Syrien.

| (13) | Personer eller enheter som omfattas av en av kategorierna som avses i skälen 5–11 bör inte bli föremål för restriktiva åtgärder om det föreligger tillräckliga uppgifter om att de inte, eller inte längre, har samröre med regimen eller utövar inflytande över den och inte heller utgör någon reell risk i fråga om kringgående. |
| --- | --- |

(13)

Personer eller enheter som omfattas av en av kategorierna som avses i skälen 5–11 bör inte bli föremål för restriktiva åtgärder om det föreligger tillräckliga uppgifter om att de inte, eller inte längre, har samröre med regimen eller utövar inflytande över den och inte heller utgör någon reell risk i fråga om kringgående.

| (14) | Alla beslut om uppförande på förteckningen bör fattas på individuell bas från fall till fall med hänsyn tagen till åtgärdens proportionalitet.” |
| --- | --- |

(14)

Alla beslut om uppförande på förteckningen bör fattas på individuell bas från fall till fall med hänsyn tagen till åtgärdens proportionalitet.”

| 2. | Skäl 3 ska omnumreras till skäl 15. |
| --- | --- |

2.

Skäl 3 ska omnumreras till skäl 15.

| 3. | Artikel 27 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 27
  1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra inresa till eller transitering genom deras territorier för personer som är ansvariga för brutal repression mot civilbefolkningen i Syrien, personer som gagnas av eller stöder regimens politik och personer förbundna med dessa, enligt förteckningen i bilaga I.
  2.   I enlighet med de bedömningar som rådet gjort och de avgöranden det fattat i samband med läget i Syrien, som anges i skälen 5–11, ska medlemsstaterna också vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra inresa till eller transitering genom deras territorier för






  a) | ledande affärsmän med verksamhet i Syrien, |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 27 ska ersättas med följande:

”Artikel 27

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra inresa till eller transitering genom deras territorier för personer som är ansvariga för brutal repression mot civilbefolkningen i Syrien, personer som gagnas av eller stöder regimens politik och personer förbundna med dessa, enligt förteckningen i bilaga I.

2.   I enlighet med de bedömningar som rådet gjort och de avgöranden det fattat i samband med läget i Syrien, som anges i skälen 5–11, ska medlemsstaterna också vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra inresa till eller transitering genom deras territorier för

a)

ledande affärsmän med verksamhet i Syrien,

| b) | medlemmar av familjerna al-Asad (även skrivet Assad) och Makhlouf, |
| --- | --- |

b)

medlemmar av familjerna al-Asad (även skrivet Assad) och Makhlouf,

| c) | personer som innehaft ministerposter i den syriska regeringen efter maj 2011, |
| --- | --- |

c)

personer som innehaft ministerposter i den syriska regeringen efter maj 2011,

| d) | företrädare för den syriska militärmakten som efter maj 2011 haft motsvarande ’överstes’ grad eller högre, |
| --- | --- |

d)

företrädare för den syriska militärmakten som efter maj 2011 haft motsvarande ’överstes’ grad eller högre,

| e) | medarbetare vid de syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna som varit i tjänst efter maj 2011, |
| --- | --- |

e)

medarbetare vid de syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna som varit i tjänst efter maj 2011,

| f) | medlemmar av regimtrogna milisförband, och |
| --- | --- |

f)

medlemmar av regimtrogna milisförband, och

| g) | personer som är verksamma inom området för spridning av kemiska vapen,
  samt personer som har samröre med dessa, i enlighet med förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

g)

personer som är verksamma inom området för spridning av kemiska vapen,

samt personer som har samröre med dessa, i enlighet med förteckningen i bilaga I.

3.   Personer inom en av de kategorier som anges i punkt 2 ska inte uppföras eller kvarstå på förteckningen över personer och enheter i bilaga I om det föreligger tillräckliga uppgifter om att de inte, eller inte längre, har samröre med regimen eller utövar inflytande över den och inte heller utgör någon reell risk i fråga om kringgående.

4.   Alla beslut om uppförande på förteckningen enligt dessa nya kriterier bör fattas på individuell basis och från fall till fall med hänsyn tagen till åtgärdens proportionalitet.

5.   Punkterna 1 och 2 ska inte innebära att en medlemsstat är skyldig att vägra sina egna medborgare inresa till det egna territoriet.

6.   Punkterna 1 och 2 ska tillämpas utan att det påverkar de fall då en medlemsstat är bunden av en skyldighet enligt internationell rätt, nämligen

| a) | som värdland för en internationell mellanstatlig organisation, |
| --- | --- |

a)

som värdland för en internationell mellanstatlig organisation,

| b) | som värdland för en internationell konferens sammankallad av eller under överinseende av FN, |
| --- | --- |

b)

som värdland för en internationell konferens sammankallad av eller under överinseende av FN,

| c) | enligt ett multilateralt avtal som ger privilegier och immunitet, eller |
| --- | --- |

c)

enligt ett multilateralt avtal som ger privilegier och immunitet, eller

| d) | enligt 1929 års konkordat (Lateranfördraget) mellan Heliga stolen (Vatikanstaten) och Italien. |
| --- | --- |

d)

enligt 1929 års konkordat (Lateranfördraget) mellan Heliga stolen (Vatikanstaten) och Italien.

7.   Punkt 6 ska anses tillämplig även i de fall när en medlemsstat är värdland för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE).

8.   Rådet ska på vederbörligt sätt informeras i alla de fall då en medlemsstat beviljar ett undantag enligt punkt 6 eller 7.

9.   Medlemsstaterna får bevilja undantag från de åtgärder som föreskrivs i punkterna 1 och 2 om resan är motiverad av brådskande humanitära skäl eller av deltagande i mellanstatliga möten, inklusive möten som stöds av unionen eller där en medlemsstat är värdland för OSSE, där det förs en politisk dialog som direkt främjar demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen i Syrien.

10.   En medlemsstat som vill bevilja undantag i enlighet med punkt 9 ska anmäla detta skriftligt till rådet. Undantag ska anses beviljat såvida inte en eller flera av rådets medlemmar gör en skriftlig invändning inom två arbetsdagar efter det att de mottagit anmälan om det föreslagna undantaget. Om en eller flera av rådets medlemmar gör en invändning får rådet med kvalificerad majoritet besluta att bevilja det föreslagna undantaget.

11.   I de fall där en medlemsstat i enlighet med punkterna 6–10 tillåter inresa till eller transitering genom sitt territorium för personer som förtecknas i bilagan ska tillståndet endast gälla det ändamål för vilket det ges och de personer som berörs av detta.”

| 4. | Artikel 28 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 28
  1.   Alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av personer som är ansvariga för den brutala repressionen mot civilbefolkningen i Syrien, personer och enheter som gagnas av eller stöder regimen samt personer och enheter som har anknytning till dem, enligt förteckningen i bilagorna I och II, ska frysas.
  2.   I enlighet med de bedömningar som rådet gjort och de avgörandet det fattat i samband med läget i Syrien, som anges i skälen 5–11, ska alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av






  a) | ledande affärsmän med verksamhet i Syrien, |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 28 ska ersättas med följande:

”Artikel 28

1.   Alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av personer som är ansvariga för den brutala repressionen mot civilbefolkningen i Syrien, personer och enheter som gagnas av eller stöder regimen samt personer och enheter som har anknytning till dem, enligt förteckningen i bilagorna I och II, ska frysas.

2.   I enlighet med de bedömningar som rådet gjort och de avgörandet det fattat i samband med läget i Syrien, som anges i skälen 5–11, ska alla penningmedel och ekonomiska resurser som tillhör eller ägs, innehas eller kontrolleras av

a)

ledande affärsmän med verksamhet i Syrien,

| b) | medlemmar av familjerna al-Asad (även skrivet Assad) och Makhlouf, |
| --- | --- |

b)

medlemmar av familjerna al-Asad (även skrivet Assad) och Makhlouf,

| c) | personer som innehaft ministerposter i den syriska regeringen efter maj 2011, |
| --- | --- |

c)

personer som innehaft ministerposter i den syriska regeringen efter maj 2011,

| d) | företrädare för den syriska militärmakten som efter maj 2011 haft motsvarande ’överstes’ grad eller högre, |
| --- | --- |

d)

företrädare för den syriska militärmakten som efter maj 2011 haft motsvarande ’överstes’ grad eller högre,

| e) | medarbetare vid de syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna som varit i tjänst efter maj 2011, |
| --- | --- |

e)

medarbetare vid de syriska säkerhets- och underrättelsetjänsterna som varit i tjänst efter maj 2011,

| f) | medlemmar av regimtrogna milisförband, eller |
| --- | --- |

f)

medlemmar av regimtrogna milisförband, eller

| g) | medarbetare vid enheter, organisationer, organ eller institutioner som är verksamma inom området för spridning av kemiska vapen,
  samt personer som har samröre med dessa, i enlighet med förteckningen i bilaga I, frysas. |
| --- | --- |

g)

medarbetare vid enheter, organisationer, organ eller institutioner som är verksamma inom området för spridning av kemiska vapen,

samt personer som har samröre med dessa, i enlighet med förteckningen i bilaga I, frysas.

3.   Personer, enheter och organ inom en av de kategorier som anges i punkt 2 ska inte uppföras eller kvarstå på förteckningen över personer och enheter i bilaga I om det föreligger tillräckliga uppgifter om att de inte, eller inte längre, har samröre med regimen eller utövar inflytande över den och inte heller utgör någon reell risk i fråga om kringgående.

4.   Alla beslut om uppförande på förteckningen bör fattas på individuell bas från fall till fall med hänsyn tagen till åtgärdens proportionalitet.

5.   Inga penningmedel eller ekonomiska resurser får direkt eller indirekt göras tillgängliga för eller utnyttjas till gagn för de fysiska eller juridiska personer eller enheter som förtecknas i bilagorna I och II.

6.   Den behöriga myndigheten i en medlemsstat får ge tillstånd till att vissa frysta penningmedel eller ekonomiska resurser frigörs, eller till att vissa frysta tillgångar eller ekonomiska resurser görs tillgängliga, på sådana villkor som den finner lämpliga efter att ha konstaterat att de berörda penningmedlen eller ekonomiska resurserna är

| a) | nödvändiga för att tillgodose de grundläggande behoven hos de personer som förtecknas i bilagorna I och II och av dem beroende familjemedlemmar, inbegripet betalning av livsmedel, hyra eller amorteringar, mediciner och läkarvård, skatter, försäkringspremier och avgifter för samhällstjänster, |
| --- | --- |

a)

nödvändiga för att tillgodose de grundläggande behoven hos de personer som förtecknas i bilagorna I och II och av dem beroende familjemedlemmar, inbegripet betalning av livsmedel, hyra eller amorteringar, mediciner och läkarvård, skatter, försäkringspremier och avgifter för samhällstjänster,

| b) | avsedda endast för betalning av rimliga arvoden och ersättning av utgifter i samband med tillhandahållande av juridiska tjänster, |
| --- | --- |

b)

avsedda endast för betalning av rimliga arvoden och ersättning av utgifter i samband med tillhandahållande av juridiska tjänster,

| c) | uteslutande är avsedda för betalning av avgifter eller serviceavgifter för rutinmässig hantering eller förvaltning av frysta penningmedel eller ekonomiska resurser, eller |
| --- | --- |

c)

uteslutande är avsedda för betalning av avgifter eller serviceavgifter för rutinmässig hantering eller förvaltning av frysta penningmedel eller ekonomiska resurser, eller

| d) | nödvändiga för att täcka extraordinära utgifter, under förutsättning att den behöriga myndigheten minst två veckor före beviljandet av tillståndet meddelar den behöriga myndigheten i de andra medlemsstaterna och kommissionen de grunder på vilka den anser att ett särskilt tillstånd bör beviljas, |
| --- | --- |

d)

nödvändiga för att täcka extraordinära utgifter, under förutsättning att den behöriga myndigheten minst två veckor före beviljandet av tillståndet meddelar den behöriga myndigheten i de andra medlemsstaterna och kommissionen de grunder på vilka den anser att ett särskilt tillstånd bör beviljas,

| e) | nödvändiga av humanitära skäl, exempelvis för att tillhandahålla eller underlätta tillhandahållande av bistånd, inbegripet medicinska produkter, livsmedel, biståndsarbetare och relaterat bistånd, och förutsatt att, när det gäller frysta medel eller ekonomiska resurser, medlen eller de ekonomiska resurserna frigörs till FN i syfte att tillhandahålla eller underlätta tillhandahållandet av bistånd i Syrien i enlighet med åtgärdsplanen för humanitärt bistånd till Syrien (Sharp), |
| --- | --- |

e)

nödvändiga av humanitära skäl, exempelvis för att tillhandahålla eller underlätta tillhandahållande av bistånd, inbegripet medicinska produkter, livsmedel, biståndsarbetare och relaterat bistånd, och förutsatt att, när det gäller frysta medel eller ekonomiska resurser, medlen eller de ekonomiska resurserna frigörs till FN i syfte att tillhandahålla eller underlätta tillhandahållandet av bistånd i Syrien i enlighet med åtgärdsplanen för humanitärt bistånd till Syrien (Sharp),

| f) | avsedda att betalas in på eller från ett konto tillhörande en diplomatisk eller konsulär beskickning eller en internationell organisation som åtnjuter immunitet enligt internationell rätt, i den mån sådana betalningar är avsedda att användas för den diplomatiska eller konsulära beskickningens eller den internationella organisationens officiella ändamål, |
| --- | --- |

f)

avsedda att betalas in på eller från ett konto tillhörande en diplomatisk eller konsulär beskickning eller en internationell organisation som åtnjuter immunitet enligt internationell rätt, i den mån sådana betalningar är avsedda att användas för den diplomatiska eller konsulära beskickningens eller den internationella organisationens officiella ändamål,

| g) | nödvändiga för evakueringar från Syrien, |
| --- | --- |

g)

nödvändiga för evakueringar från Syrien,

| h) | avsedda för Syriens centralbank eller syriska statligt ägda enheter, enligt förteckningen i bilagorna I och II, för att utföra betalningar på Arabrepubliken Syriens vägnar till OPCW för verksamhet i samband med OPCW:s kontrolluppdrag och förstöring av syriska kemiska vapen, och i synnerhet OPCW:s särskilda förvaltningsfond för Syrien för verksamhet i samband med fullständig förstöring av syriska kemiska vapen utanför Arabrepubliken Syriens territorium. |
| --- | --- |

h)

avsedda för Syriens centralbank eller syriska statligt ägda enheter, enligt förteckningen i bilagorna I och II, för att utföra betalningar på Arabrepubliken Syriens vägnar till OPCW för verksamhet i samband med OPCW:s kontrolluppdrag och förstöring av syriska kemiska vapen, och i synnerhet OPCW:s särskilda förvaltningsfond för Syrien för verksamhet i samband med fullständig förstöring av syriska kemiska vapen utanför Arabrepubliken Syriens territorium.

En medlemsstat ska underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om varje tillstånd som den beviljar enligt denna punkt.

7.   Genom undantag från punkterna 1 och 2 får de behöriga myndigheterna i en medlemsstat tillåta att vissa frysta penningmedel eller ekonomiska resurser frigörs, om följande villkor uppfylls:

| a) | Penningmedlen eller de ekonomiska resurserna är föremål för ett skiljedomsbeslut som meddelats före den dag då den person eller enhet som avses i punkt 1 eller 2 uppfördes på förteckningen i bilaga I eller II eller för ett rättsligt eller administrativt beslut som meddelats i unionen, eller för ett rättsligt beslut som är verkställbart i den berörda medlemsstaten, före eller efter den dagen. |
| --- | --- |

a)

Penningmedlen eller de ekonomiska resurserna är föremål för ett skiljedomsbeslut som meddelats före den dag då den person eller enhet som avses i punkt 1 eller 2 uppfördes på förteckningen i bilaga I eller II eller för ett rättsligt eller administrativt beslut som meddelats i unionen, eller för ett rättsligt beslut som är verkställbart i den berörda medlemsstaten, före eller efter den dagen.

| b) | Penningmedlen eller de ekonomiska resurserna kommer enbart att användas för att betala fordringar som har säkrats genom ett sådant beslut eller har erkänts som giltiga i ett sådant beslut, inom de gränser som fastställs i tillämpliga lagar och förordningar som styr rättigheterna för personer med sådana fordringar. |
| --- | --- |

b)

Penningmedlen eller de ekonomiska resurserna kommer enbart att användas för att betala fordringar som har säkrats genom ett sådant beslut eller har erkänts som giltiga i ett sådant beslut, inom de gränser som fastställs i tillämpliga lagar och förordningar som styr rättigheterna för personer med sådana fordringar.

| c) | Beslutet är inte till förmån för någon av de personer eller enheter som förtecknas i bilaga I eller II. |
| --- | --- |

c)

Beslutet är inte till förmån för någon av de personer eller enheter som förtecknas i bilaga I eller II.

| d) | Erkännandet av beslutet står inte i strid med den berörda medlemsstatens allmänna ordning. |
| --- | --- |

d)

Erkännandet av beslutet står inte i strid med den berörda medlemsstatens allmänna ordning.

En medlemsstat ska underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om varje tillstånd som den beviljar enligt denna punkt.

8.   Punkterna 1 och 2 ska inte hindra en förtecknad person eller enhet från att göra en betalning i samband med ett avtal som ingåtts innan personen eller enheten fördes upp på förteckningen, under förutsättning att den berörda medlemsstaten har fastställt att betalningen inte direkt eller indirekt tas emot av en person eller enhet som avses i punkterna 1 och 2.

9.   Punkterna 1 och 2 ska inte utgöra något hinder mot att enhet som förtecknas i bilaga II, under en period av två månader från den dag då den fördes upp på förteckningen, gör en utbetalning från frysta penningmedel eller ekonomiska resurser som den har erhållit efter uppförandet på förteckningen, om denna utbetalning ska göras enligt ett avtal i samband med finansiering av handel, under förutsättning att medlemsstaten i fråga har fastställt att utbetalningen inte direkt eller indirekt mottas av en person eller enhet som avses i punkt 1 eller 2.

10.   Punkt 5 ska inte tillämpas på kreditering av frysta konton med

| a) | ränta eller övriga intäkter på sådana konton, eller |
| --- | --- |

a)

ränta eller övriga intäkter på sådana konton, eller

| b) | betalningar i samband med avtal, överenskommelser eller förpliktelser som ingåtts eller uppkommit före den dag från och med vilken dessa konton omfattas av detta beslut,
  under förutsättning att sådan ränta och sådana andra intäkter och betalningar fortfarande omfattas av punkterna 1 och 2. |
| --- | --- |

b)

betalningar i samband med avtal, överenskommelser eller förpliktelser som ingåtts eller uppkommit före den dag från och med vilken dessa konton omfattas av detta beslut,

under förutsättning att sådan ränta och sådana andra intäkter och betalningar fortfarande omfattas av punkterna 1 och 2.

11.   Punkterna 1, 2 och 5 ska inte tillämpas på överföring från eller genom Syriens centralbank av penningmedel eller ekonomiska resurser som mottagits och frysts efter datumet för uppförande på förteckningen eller på överföring av penningmedel eller ekonomiska resurser till eller genom Syriens centralbank efter datumet för uppförande på förteckningen om överföringen i fråga har anknytning till en betalning från ett icke-förtecknat finansinstitut som ska betalas i samband med ett särskilt köpeavtal, under förutsättning att den berörda medlemsstaten i varje enskilt fall har fastställt att betalningen inte direkt eller indirekt tas emot av en person eller enhet som avses i punkt 1 eller 2.

12.   Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas på överföring från eller genom Syriens centralbank av frysta penningmedel eller ekonomiska resurser, om överföringen i fråga syftar till att tillhandahålla finansiella institutioner under medlemsstaternas jurisdiktion likvida medel för finansiering av handel, under förutsättning att överföringen har godkänts av den berörda medlemsstaten.

13.   Punkterna 1, 2 och 5 ska inte tillämpas på en överföring av spärrade penningmedel eller ekonomiska resurser av eller genom en finansiell enhet som förtecknas i bilaga I eller II om överföringen gäller en betalning som görs av en person eller enhet som inte förtecknas i bilaga I eller II och som ska göras i samband med tillhandahållandet av finansiellt stöd till syriska medborgare som deltar i utbildning eller yrkesutbildning eller bedriver akademisk forskning i unionen, under förutsättning att medlemsstaten i fråga i varje enskilt fall har fastställt att utbetalningen inte direkt eller indirekt mottas av en person eller enhet som avses i punkt 1 eller 2.

14.   Punkterna 1, 2 och 5 ska inte gälla åtgärder och transaktioner med avseende på Syrian Arab Airlines som enbart syftar till att evakuera unionsmedborgare och deras familjemedlemmar från Syrien.

15.   Punkterna 1, 2 och 5 ska inte tillämpas på en överföring av eller genom Commercial Bank of Syria av tillgångar eller ekonomiska resurser som mottagits från en plats utanför unionen och som frysts efter dagen för dess uppförande på förteckningen eller en överföring av eller genom Commercial Bank of Syria av tillgångar eller ekonomiska resurser som mottagits från en plats utanför unionen efter dagen för dess uppförande på förteckningen, om överföringen gäller en betalning av ett finansinstitut som inte är upptaget på förteckningen som ska ske i samband med ett särskilt handelsavtal för medicinska produkter, livsmedel, skydd, renhållning eller hygien för civil användning, under förutsättning att den berörda medlemsstaten i varje enskilt fall har fastställt att betalningen inte direkt eller indirekt mottas av en person eller enhet som avses i punkt 1 eller 2.”

| 5. | Artikel 30.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Rådet ska meddela sitt beslut om uppförandet på förteckningen, inbegripet skälen därtill, till personen, enheten eller organet som berörs, antingen direkt, om adressen är känd, eller genom att ett meddelande offentliggörs, så att personen, enheten eller organet ges tillfälle att lämna synpunkter. I synnerhet kan personer, enheter eller organ som är uppförda på förteckningen i bilaga I på grund av att de omfattas av de kategorier av personer, enheter eller organ som anges i artiklarna 27.2 och 28.2 framlägga bevis eller synpunkter om varför de anser att deras uppförande på förteckningen inte är berättigat även om de omfattas av en sådan kategori.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 30.2 ska ersättas med följande:

”2.   Rådet ska meddela sitt beslut om uppförandet på förteckningen, inbegripet skälen därtill, till personen, enheten eller organet som berörs, antingen direkt, om adressen är känd, eller genom att ett meddelande offentliggörs, så att personen, enheten eller organet ges tillfälle att lämna synpunkter. I synnerhet kan personer, enheter eller organ som är uppförda på förteckningen i bilaga I på grund av att de omfattas av de kategorier av personer, enheter eller organ som anges i artiklarna 27.2 och 28.2 framlägga bevis eller synpunkter om varför de anser att deras uppförande på förteckningen inte är berättigat även om de omfattas av en sådan kategori.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 12 oktober 2015.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2011/273/Gusp av den 9 maj 2011 om restriktiva åtgärder mot Syrien (EUT L 121, 10.5.2011, s. 11).

1

(2)  Rådets beslut 2013/255/Gusp av den 31 maj 2013 om restriktiva åtgärder mot Syrien (EUT L 147, 1.6.2013, s. 14).

2

---

| 13.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/83 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/83

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2015/1837

av den 12 oktober 2015

om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 26.2 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder vilka måste vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (nedan kallad strategin), där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder vilka måste vidtas både inom unionen och i tredjeländer för att bekämpa sådan spridning.

| (2) | Unionen genomför för närvarande aktivt strategin och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala institutioner, till exempel det provisoriska tekniska sekretariatet (PTS) vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO). |
| --- | --- |

(2)

Unionen genomför för närvarande aktivt strategin och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala institutioner, till exempel det provisoriska tekniska sekretariatet (PTS) vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO).

| (3) | Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1) om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare. I den gemensamma ståndpunkten uppmanas bland annat till främjande av undertecknande och ratificering av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT). |
| --- | --- |

(3)

Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp (1) om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare. I den gemensamma ståndpunkten uppmanas bland annat till främjande av undertecknande och ratificering av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT).

| (4) | CTBT:s signatärstater har beslutat att, i avvaktan på inrättandet av CTBTO och för det praktiska genomförandet av CTBT, inrätta en förberedande kommission med rättskapacitet som har status som internationell organisation. |
| --- | --- |

(4)

CTBT:s signatärstater har beslutat att, i avvaktan på inrättandet av CTBTO och för det praktiska genomförandet av CTBT, inrätta en förberedande kommission med rättskapacitet som har status som internationell organisation.

| (5) | Att CTBT snabbt träder i kraft och universaliseras samt att den förberedande kommissionens övervaknings- och kontrollsystem förstärks är viktiga mål för strategin. De kärnsprängningar som genomfördes av Demokratiska folkrepubliken Korea i oktober 2006, maj 2009 och februari 2013 underströk ytterligare vikten av att CTBT snabbt träder i kraft, liksom behovet av att CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem snabbt byggs upp och förstärks. |
| --- | --- |

(5)

Att CTBT snabbt träder i kraft och universaliseras samt att den förberedande kommissionens övervaknings- och kontrollsystem förstärks är viktiga mål för strategin. De kärnsprängningar som genomfördes av Demokratiska folkrepubliken Korea i oktober 2006, maj 2009 och februari 2013 underströk ytterligare vikten av att CTBT snabbt träder i kraft, liksom behovet av att CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem snabbt byggs upp och förstärks.

| (6) | Den förberedande kommissionen för CTBTO undersöker för närvarande hur dess kontrollsystem bäst kan stärkas, bland annat genom att utveckla kapacitet för ädelgasövervakning och genom att försöka förmå CTBT:s signatärstater att delta fullt ut i genomförandet av kontrollsystemet. |
| --- | --- |

(6)

Den förberedande kommissionen för CTBTO undersöker för närvarande hur dess kontrollsystem bäst kan stärkas, bland annat genom att utveckla kapacitet för ädelgasövervakning och genom att försöka förmå CTBT:s signatärstater att delta fullt ut i genomförandet av kontrollsystemet.

| (7) | Inom ramen för genomförandet av strategin har rådet antagit tre gemensamma åtgärder och två beslut om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO, nämligen gemensam åtgärd 2006/243/Gusp (2) om utbildning och kapacitetsuppbyggnad för kontroll, gemensam åtgärd 2007/468/Gusp (3) och gemensam åtgärd 2008/588/Gusp (4) samt beslut 2010/461/Gusp (5) och beslut 2012/699/Gusp (6) i syfte att stärka övervaknings- och kontrollkapaciteten för den förberedande kommissionen för CTBTO. |
| --- | --- |

(7)

Inom ramen för genomförandet av strategin har rådet antagit tre gemensamma åtgärder och två beslut om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO, nämligen gemensam åtgärd 2006/243/Gusp (2) om utbildning och kapacitetsuppbyggnad för kontroll, gemensam åtgärd 2007/468/Gusp (3) och gemensam åtgärd 2008/588/Gusp (4) samt beslut 2010/461/Gusp (5) och beslut 2012/699/Gusp (6) i syfte att stärka övervaknings- och kontrollkapaciteten för den förberedande kommissionen för CTBTO.

| (8) | Detta unionsstöd bör fortsätta. |
| --- | --- |

(8)

Detta unionsstöd bör fortsätta.

| (9) | Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros den förberedande kommissionen för CTBTO, som, på grundval av sin unika sakkunskap och kapacitet förvärvad genom nätverket inom det internationella övervakningssystemet (IMS), som omfattar över 280 anläggningar i cirka 85 länder, och det internationella datacentrumet, är den enda internationella organisation som har förmåga och legitimitet att genomföra detta beslut. De projekt som stöds av unionen kan endast finansieras genom ett extrabudgetärt bidrag till den förberedande kommissionen för CTBTO. |
| --- | --- |

(9)

Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros den förberedande kommissionen för CTBTO, som, på grundval av sin unika sakkunskap och kapacitet förvärvad genom nätverket inom det internationella övervakningssystemet (IMS), som omfattar över 280 anläggningar i cirka 85 länder, och det internationella datacentrumet, är den enda internationella organisation som har förmåga och legitimitet att genomföra detta beslut. De projekt som stöds av unionen kan endast finansieras genom ett extrabudgetärt bidrag till den förberedande kommissionen för CTBTO.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För att kunna säkerställa ett fortlöpande och praktiskt genomförande av vissa inslag i strategin, ska unionen stödja den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO i syfte att främja följande målsättningar:

| a) | Att stärka kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem, inbegripet när det gäller detektion av radionuklider. |
| --- | --- |

a)

Att stärka kapaciteten hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem, inbegripet när det gäller detektion av radionuklider.

| b) | Att stärka kapaciteten hos CTBT:s signatärstater, så att de kan fullgöra sina kontrollskyldigheter enligt CTBT och till fullo dra nytta av deltagandet i CTBT-systemet. |
| --- | --- |

b)

Att stärka kapaciteten hos CTBT:s signatärstater, så att de kan fullgöra sina kontrollskyldigheter enligt CTBT och till fullo dra nytta av deltagandet i CTBT-systemet.

2.   De projekt som ska stödjas av unionen ska ha följande specifika mål:

| a) | Att stödja upprätthållandet av övervakningssystemet i syfte att förbättra detektionen av eventuella kärnsprängningar, särskilt genom stöd till utvalda stödjande seismiska AS-stationer (AS = Auxiliary Seismic) och till karakteriseringen av den globala bakgrunden av radioaktivt xenon samt begränsning av xenon, förbättring av förvaltningen av det virtuella centrumet för datautnyttjande och relaterad verksamhet, genomförande av fas 2 av det internationella datacentrumets (IDC) seismiska, hydroakustiska och infraljuds (SHI) omkonstruktionsprogram samt ökad testtäckning för IDC-tillämpningar. |
| --- | --- |

a)

Att stödja upprätthållandet av övervakningssystemet i syfte att förbättra detektionen av eventuella kärnsprängningar, särskilt genom stöd till utvalda stödjande seismiska AS-stationer (AS = Auxiliary Seismic) och till karakteriseringen av den globala bakgrunden av radioaktivt xenon samt begränsning av xenon, förbättring av förvaltningen av det virtuella centrumet för datautnyttjande och relaterad verksamhet, genomförande av fas 2 av det internationella datacentrumets (IDC) seismiska, hydroakustiska och infraljuds (SHI) omkonstruktionsprogram samt ökad testtäckning för IDC-tillämpningar.

| b) | Att stärka kontrollkapaciteten för den förberedande kommissionen för CTBTO när det gäller inspektioner på plats, särskilt genom att stödja utvecklandet av den operativa kapaciteten för inspektioner på plats genom att utvidga och komplettera den tekniska kapaciteten hos systemet för multispektral avbildning inklusive infrarött ljus (MSIR) för inspektioner på plats. |
| --- | --- |

b)

Att stärka kontrollkapaciteten för den förberedande kommissionen för CTBTO när det gäller inspektioner på plats, särskilt genom att stödja utvecklandet av den operativa kapaciteten för inspektioner på plats genom att utvidga och komplettera den tekniska kapaciteten hos systemet för multispektral avbildning inklusive infrarött ljus (MSIR) för inspektioner på plats.

| c) | Att stödja främjandet av CTBT:s universalisering och ikraftträdande och den långsiktiga hållbarheten hos dess kontrollsystem genom uppsökande arbete och kapacitetsuppbyggnad, inklusive genom att ge stöd till utbildning och workshoppar i Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern samt Mellanöstern och Sydasien för att främja effektivt deltagande i CTBT, för underhåll av kapacitetsuppbyggnadssystem, för uppsökande arbete riktat mot forskarsamhället, beslutsfattare och diplomater för att öka medvetenheten om och förståelsen för CTBT och för konsolidering och utvidgning av det utökade NDC-in-a-Box-erbjudandet/paketet (NDC = National Data Centre). |
| --- | --- |

c)

Att stödja främjandet av CTBT:s universalisering och ikraftträdande och den långsiktiga hållbarheten hos dess kontrollsystem genom uppsökande arbete och kapacitetsuppbyggnad, inklusive genom att ge stöd till utbildning och workshoppar i Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern samt Mellanöstern och Sydasien för att främja effektivt deltagande i CTBT, för underhåll av kapacitetsuppbyggnadssystem, för uppsökande arbete riktat mot forskarsamhället, beslutsfattare och diplomater för att öka medvetenheten om och förståelsen för CTBT och för konsolidering och utvidgning av det utökade NDC-in-a-Box-erbjudandet/paketet (NDC = National Data Centre).

Projekten syftar också till att säkerställa att unionens stöd till den ovannämnda verksamheten synliggörs samt att programmen för genomförandet av detta beslut förvaltas korrekt.

Dessa projekt ska genomföras till gagn för alla CTBT:s signatärstater.

En utförlig beskrivning av projekten återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Den förberedande kommissionen för CTBTO ska verkställa det tekniska genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2. Den ska utföra denna uppgift under den höga representantens kontroll. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga överenskommelser med den förberedande kommissionen för CTBTO.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2 ska vara 3 024 756 EUR.

2.   De utgifter som finansieras med det belopp som anges i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för unionens budget.

3.   Europeiska kommissionen ska övervaka att det finansiella referensbeloppet som avses i punkt 1 förvaltas korrekt. Den ska i detta syfte ingå en finansieringsöverenskommelse med den förberedande kommissionen för CTBTO. I finansieringsöverenskommelsen ska det fastställas att den förberedande kommissionen för CTBTO ska säkerställa att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Europeiska kommissionen ska eftersträva att ingå den finansieringsöverenskommelse som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter det att detta beslut har trätt i kraft. Den ska informera rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om tidpunkten för finansieringsavtalets ingående.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter från den förberedande kommissionen för CTBTO. Dessa rapporter ska ligga till grund för den utvärdering som utförs av rådet.

2.   Europeiska kommissionen ska informera om de finansiella aspekterna av genomförandet av de projekt som avses i artikel 1.2.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Detta beslut upphör att gälla 24 månader efter dagen för ingåendet av den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3. Det ska dock upphöra att gälla sex månader efter ikraftträdandet, om inte någon finansieringsöverenskommelse har ingåtts vid denna tidpunkt.

Utfärdat i Luxemburg den 12 oktober 2015.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2003/805/Gusp av den 17 november 2003 om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare (EUT L 302, 20.11.2003, s. 34).

1

(2)  Rådets gemensamma åtgärd 2006/243/Gusp av den 20 mars 2006 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar för utbildning och kapacitetsuppbyggnad för kontroll samt vid genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 88, 25.3.2006, s. 68).

2

(3)  Rådets gemensamma åtgärd 2007/468/Gusp av den 28 juni 2007 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka kommissionens övervaknings- och kontrollkapacitet samt vid genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 176, 6.7.2007, s. 31).

3

(4)  Rådets gemensamma åtgärd 2008/588/Gusp av den 15 juli 2008 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka kommissionens övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 189, 17.7.2008, s. 28).

4

(5)  Rådets beslut 2010/461/Gusp av den 26 juli 2010 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 219, 20.8.2010, s. 7).

5

(6)  Rådets beslut 2012/699/Gusp av den 13 november 2012 om unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (EUT L 314, 14.11.2012, s. 27).

6

---

BILAGA

Unionens stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen för CTBTO i syfte att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet, öka möjligheterna till ett tidigt ikraftträdande och stödja universaliseringen av CTBT och inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

I.   INLEDNING

1.   Uppbyggnaden av ett väl fungerande övervaknings- och kontrollsystem för den förberedande kommissionen för CTBTO (nedan kallad den förberedande kommissionen) är en avgörande faktor för att förbereda genomförandet av CTBT när den väl har trätt i kraft. Utvecklingen av kapaciteten hos den förberedande kommissionen för övervakning av ädelgaser utgör ett viktigt redskap för att bedöma huruvida en observerad sprängning är en kärnsprängning eller inte. Dessutom är funktionsdugligheten och prestandan hos CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem beroende av bidrag från CTBT:s samtliga signatärstater. Det är därför viktigt att göra det möjligt för CTBT:s signatärstater att delta i och till fullo bidra till CTBT:s övervaknings- och kontrollsystem. Det arbete som utförs vid genomförandet av detta beslut kommer också att vara viktigt för att öka möjligheterna för ett snabbt ikraftträdande och en universalisering av CTBT.

De projekt som beskrivs i detta beslut kommer i hög grad att bidra till att målen i EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen uppnås.

2.   För detta ändamål kommer unionen att stödja följande nio projekt:

| a) | Upprätthållande av IMS AS-stationer i länder som behöver stöd. |
| --- | --- |

a)

Upprätthållande av IMS AS-stationer i länder som behöver stöd.

| b) | Projekt för karakterisering av den globala bakgrunden av radioaktivt xenon. |
| --- | --- |

b)

Projekt för karakterisering av den globala bakgrunden av radioaktivt xenon.

| c) | Förvaltning av det virtuella centrumet för datautnyttjande och relaterad verksamhet. |
| --- | --- |

c)

Förvaltning av det virtuella centrumet för datautnyttjande och relaterad verksamhet.

| d) | Stöd till fas 2 av IDC:s SHI-omstrukturering. |
| --- | --- |

d)

Stöd till fas 2 av IDC:s SHI-omstrukturering.

| e) | Xenonbegränsning. |
| --- | --- |

e)

Xenonbegränsning.

| f) | Ökad testtäckning för IDC-tillämpningar. |
| --- | --- |

f)

Ökad testtäckning för IDC-tillämpningar.

| g) | Hårdvaruförbättringar av OSI MSIR-systemet. |
| --- | --- |

g)

Hårdvaruförbättringar av OSI MSIR-systemet.

| h) | Utbildning och workshoppar i Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern samt Mellanöstern och Sydasien, underhåll av kapacitetsuppbyggnadssystem och uppsökande arbete riktat mot forskarsamhällen och beslutsfattare/diplomater. |
| --- | --- |

h)

Utbildning och workshoppar i Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern samt Mellanöstern och Sydasien, underhåll av kapacitetsuppbyggnadssystem och uppsökande arbete riktat mot forskarsamhällen och beslutsfattare/diplomater.

| i) | Utökning av NDC-in-a-Box. |
| --- | --- |

i)

Utökning av NDC-in-a-Box.

Utsikterna för att CTBT ska träda i kraft har förbättrats tack vare gynnsammare politiska förhållanden, vilket också framgår av det faktum att flera nya länder nyligen har undertecknat och ratificerat CTBT, bland annat Indonesien, som är en av de stater som är uppförd på förteckningen i bilaga 2 till CTBT. Med tanke på denna positiva dynamik under de kommande åren blir det ännu mer nödvändigt att fokusera både på att bygga upp CTBT:s kontrollsystem och på att säkerställa att det är färdigt att tas i drift och har tillräcklig operativ kapacitet samt på att fortsätta arbetet för ikraftträdandet och universaliseringen av CTBT. De kärnsprängningar som genomfördes av Demokratiska folkrepubliken Korea i oktober 2006, i maj 2009 och i februari 2013 visade inte bara vikten av ett universellt förbud mot kärnsprängningar utan underströk också behovet av ett effektivt kontrollsystem för att övervaka efterlevnaden av ett sådant förbud. Ett fullt funktionsdugligt och trovärdigt CTBT-kontrollsystem kommer att ge det internationella samfundet ett tillförlitligt och oberoende medel för att säkerställa att denna norm respekteras. Dessutom spelar CTBTO-data också en avgörande roll vid tidig varning för tsunamier och vid bedömningen av spridningen av radioaktiva utsläpp efter kärnenergiolyckan i Fukushima i mars 2011.

Stödet till dessa projekt stärker målen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Genomförandet av dessa komplexa projekt kommer i hög grad att bidra till att förbättra den effektiva multilaterala hanteringen av aktuella utmaningar på säkerhetsområdet. Dessa projekt kommer särskilt att främja syftena med EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, inklusive att ytterligare universalisera och stärka normen i CTBT samt dess kontrollsystem. Den förberedande kommissionen är i färd med att bygga upp ett IMS för att säkerställa att ingen kärnsprängning förblir oupptäckt. På grundval av sin unika sakkunskap som förvärvats genom ett världsomfattande IMS AS-nätverk, som omfattar över 280 anläggningar i 85 länder, och IDC, är den förberedande kommissionen den enda organisation som har kapacitet att genomföra dessa projekt, vilka endast kan finansieras genom ett extrabudgetärt bidrag till den förberedande kommissionen.

I gemensam åtgärd 2006/243/Gusp, gemensam åtgärd 2007/468/Gusp, gemensam åtgärd 2008/588/Gusp samt beslut 2010/461/Gusp och beslut 2012/699/Gusp, har unionen stött inrättandet av ett utbildningsprogram för e-lärande, den integrerade fältövningen 2008 avseende OSI samt den integrerade fältövningen 2014 (Integrated Field Exercise 2014 – nedan kallad IFE14), bedömning och mätning av radioaktivt xenon, karakterisering och begränsning, tekniskt stöd och kapacitetsuppbyggnad, kapacitetsutveckling för framtida generationer av CTBT-experter, förstärkning av modellen för atmosfärisk transport, AS-stationer, förstärkning av samarbetet med det vetenskapliga samfundet, förstärkning av kapaciteten för OSI genom utveckling av ett detektionssystem för ädelgas, samt pilotprojektet för att stödja deltagande av experter från utvecklingsländerna i tekniska och beslutsfattande möten i förberedande kommissionen. Projekten enligt detta beslut bygger på projekten i tidigare gemensamma åtgärder och på framsteg som gjorts genom deras genomförande. Projekten enligt detta beslut har utarbetats så att eventuell överlappning med beslut 2012/699/Gusp ska undvikas. Vissa av projekten enligt detta beslut innehåller element som liknar den verksamhet som bedrivits enligt tidigare gemensamma åtgärder, men skiljer sig åt avseende det materiella tillämpningsområdet eller riktar sig till andra mottagarländer eller -regioner.

Utöver andra frivilliga bidrag och in natura-bidrag som CTBTO får av givare, såsom stater i och utanför EU, institutioner och andra, till stöd för sin verksamhet, kommer de nio projekten till stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen att genomföras och förvaltas av PTS.

II.   BESKRIVNING AV PROJEKTEN

Rubrik 1: Upprätthållande av övervakningssystemet

Denna rubrik innefattar följande sex delar:

| — | : | Del 1 | : | Upprätthållande av IMS AS-stationer i länder som behöver stöd. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Del 2 | : | Projekt för karakterisering av den globala bakgrunden av radioaktivt xenon. |
| — | : | Del 3 | : | Förvaltning av det virtuella centrumet för datautnyttjande och relaterad verksamhet. |
| — | : | Del 4 | : | Stöd till fas 2 av IDC:s SHI-omstrukturering. |
| — | : | Del 5 | : | Xenonbegränsning. |
| — | : | Del 6 | : | Ökad testtäckning för IDC-tillämpningar. |

—

:

Del 1

:

Upprätthållande av IMS AS-stationer i länder som behöver stöd.

—

:

Del 2

:

Projekt för karakterisering av den globala bakgrunden av radioaktivt xenon.

—

:

Del 3

:

Förvaltning av det virtuella centrumet för datautnyttjande och relaterad verksamhet.

—

:

Del 4

:

Stöd till fas 2 av IDC:s SHI-omstrukturering.

—

:

Del 5

:

Xenonbegränsning.

—

:

Del 6

:

Ökad testtäckning för IDC-tillämpningar.

Del 1: Upprätthållande av IMS AS-stationer inom det internationella övervakningssystemet i länder som behöver stöd

1.   Bakgrund

Genom detta projekt ska fortsatt stöd ges till lokala myndigheter för att förbättra driften av och hållbarheten hos certifierade stationer i IMS AS- nätverket inom det internationella övervakningssystemet i länder som behöver stöd.

2.   Projektets tillämpningsområde

För vissa länder utgör det en stor utmaning att uppfylla den höga nivå på datakvalitet och -tillgång som IMS AS-stationer inom det internationella övervakningssystemet ska leva upp till. Utförliga bedömningar av särskilda lokala förhållanden, riktade förbättringar av stationsinfrastruktur (utifrån tidigare operativ erfarenhet), lösning av överhängande problem med obsolet utrustning, samt stöd till upprättandet av lämpliga interna arrangemang och överenskommelser för att stödja drift och underhåll kommer att förbättra stationernas allmänna hållbarhet och hjälpa de lokala stationsoperatörerna att säkerställa att stationerna lever upp till kraven i framtiden.

Arbetet inom ramen för detta projekt skulle därmed bland annat bestå i fortsatt insamling av nödvändiga fakta och översyn av hållbarhetsvillkoren för de anläggningar inom AS-nätverket som detta projekt riktar sig till, stationsbesök innefattande systemkalibreringar, mindre reparationer, samt operatörsutbildning, vidareutbildning för lokala stationsoperatörer, infrastrukturs- och säkerhetsuppgraderingar, uppgraderingar av reservkraftsystem och uppgradering eller ersättande av obsolet utrustning.

Dessutom kommer man inom ramen för detta projekt att fortsätta att genomföra en rad riktade besök hos lokala myndigheter i AS-värdländer för att öka medvetenheten om och erkännandet av deras ansvar enligt CTBT när det gäller drift och underhåll av anläggningarna inom IMS, för att bedöma de arrangemang som finns för drift och underhåll av stationerna, samt uppmuntra till upprättande eller förbättring av nationella stödstrukturer och stödresurser, alltefter behov.

3.   Fördelar och resultat

Upprätthålla och förbättra tillgången till data för AS-stationer.

Del 2: Projekt för karakterisering av den globala bakgrunden av radioaktivt xenon

1.   Bakgrund

Den förberedande kommissionen mäter radioaktivt xenon i omgivningen med hjälp av mycket känsliga system, vilket utgör en viktig del av CTBT:s kontrollsystem. Med det bidrag som mottagits från unionen inom ramen för gemensam åtgärd 2008/588/Gusp, har CTBTO förvärvat två transportabla system för mätning av de radioaktiva ädelgasisotoperna 133Xe, 135Xe, 133mXe och 131mXe. Dessa system har använts för att mäta bakgrunden av radioaktivt xenon i Indonesien, Japan och Kuwait. I detta syfte har samarbetsavtal med partnerinstitut ingåtts.

2.   Projektets tillämpningsområde

För att man ska kunna fortsätta med dessa mätningskampanjer behövs medel för att transportera de mobila ädelgassystemen till nya platser och för att driva systemen på en och samma plats i minst 12 månader för att täcka årstidsvariationer.

Platsen i Kuwait är i mitten av ett tomrum i IMS ädelgasmätningssystem. Den mobila stationen i Kuwait är mycket viktig ur nätverkstäckningssynpunkt i området kring Persiska viken. Eftersom denna plats ger omfattande information om karakteriseringen av den globala bakgrunden av xenon, är syftet för det första att förlänga mätningskampanjerna i Kuwait under detta projekts genomförandeperiod.

Det andra systemet kommer att börja göra mätningar enligt beslut 2012/699/Gusp i Manado, Indonesien. Förlängningen av mätningskampanjen skulle göra det möjligt att karakterisera detta område under en hel 12-månadersperiod, vilket skulle täcka alla säsongsbetingade förhållanden. Efter det att denna kampanj avslutats, planerar CTBTO att utföra ytterligare mätningar i områden där den globala bakgrunden av radioaktivt xenon inte är helt klarlagd och känd. Förstahandsvalen av områden är platser vid ekvatorn i Latinamerika, Asien och Afrika.

3.   Fördelar och resultat

Fördelarna är en större förståelse av den globala bakgrundsvariationen av ädelgas och bättre täckning för nätet för ädelgasövervakning. Efter dessa mätningskampanjer kommer systemen att vara tillgängliga för CTBTO som kan använda dem för uppföljningsstudier av bakgrunden av ädelgas på olika geografiska skalor och som reserv och/eller som system för utbildningsändamål.

Del 3: Förvaltning av det virtuella centrumet för datautnyttjande och relaterad verksamhet

1.   Bakgrund

IDC upprätthåller det virtuella centrumet för datautnyttjande, vilket gör det möjligt för externa forskare, NDC och PTS-entreprenörer att få tillgång till IMS-uppgifter, IDC-produkter och IDC-programvara. Det virtuella centrumet inrättades enligt beslut 2010/461/Gusp.

2.   Projektets tillämpningsområde

Syftet är att fortsätta stödja det virtuella centrumet som en plattform för samverkande forskning med användning av IMS-uppgifter och IDC-produkter och IDC-programvara.

3.   Fördelar och resultat

Det virtuella centrumet stöder forskning om och utveckling av avancerad teknik för övervakning enligt CTBT. Därvid tillhandahåller det möjligheter till forskning för unga vetenskapsmän och ingenjörer samt för forskare i mindre utvecklade länder där det finns mindre resurser.

Del 4: Stöd till fas 2 av IDC:s SHI-omstrukturering

1.   Bakgrund

På grundval av en första fas för omstrukturering av valda delar av SHI-systemet, och med utnyttjande av ett betydande bidrag in natura från Förenta staterna, har PTS inlett en så kallad fas 2 av IDC:s SHI-omstruktureringsprogram. Målet med detta program är att utveckla en övergripande programvarukonstruktion för att vägleda projekt för ny utveckling och uppdateringar av befintlig programvara under de kommande 5–7 åren. Fas 2 av omstruktureringsprogrammet är i sin tur uppdelad i flera kortare faser som följer Rational Unified Process för programvaruutveckling (RUP). Den första fasen av RUP, inledningsfasen, planeras att slutföras 2014, då dokumenten om systemkrav och systemspecifikationer kommer att vara färdigställda. Nästa fas av RUP, utarbetandet, kommer att pågå under 2016 och 2017 och innefatta utvecklingen av utformningen av en programvarukonstruktion och tillräcklig prototyputveckling för att minska de största riskerna som konstaterats i formgivningen. Ett viktigt mål med att specificera en övergripande programvarukonstruktion är att möjliggöra för PTS att prioritera upprätthållandeåtgärder. Trots att bidraget in natura från Förenta staterna är en betydande del av detta projekt är det väsentligt att alla CTBTO-medlemsstater deltar i processen. Detta kommer att uppnås genom regelbundna briefingar till arbetsgrupperna samt tekniska möten.

2.   Projektets tillämpningsområde

Syftet är att 1) stödja två tekniska möten om programvaruutveckling och 2) tillhandahålla kontraktstjänster/korttidsanställningar för prototyputveckling.

3.   Fördelar och resultat

Det övergripande målet med detta projekt är att tillhandahålla en mer modern och anpassningsbar ram för programvaruutveckling och underhåll under de kommande 20 åren. Resultatet bör bli en system- och en stödorganisation som är mer motståndskraftig mot förändringar och mindre kostsam att driva och upprätthålla.

Del 5: Xenonbegränsning

1.   Bakgrund

Den förberedande kommissionen mäter radioaktivt xenon i omgivningen med hjälp av mycket känsliga ädelgassystem, vilket utgör en viktig del av CTBT:s kontrollsystem. Nuvarande utsläpp av radioaktivt xenon från anläggningar för produktion av radioaktiva läkemedel påverkar avsevärt bakgrundsnivåerna vid ädelgasstationer inom CTBTO IMS.

Med det bidrag som erhållits från unionen inom ramen för beslut 2012/699/Gusp har CTBTO låtit genomföra en undersökning för att utveckla en teknisk lösning som kan användas för att minska utsläppen av radioaktivt xenon från anläggningar för produktion av radioaktiva läkemedel. Undersökningen utfördes av SCKߦCEN, Belgien, och möjliggjorde utvecklingen av en prototyp för ett filtersystem grundat på silverzeolitmaterial som visat lovande resultat.

2.   Projektets tillämpningsområde

För att stödja de pågående insatserna för xenonbegränsning och som en uppföljning av det arbete som utförts inom ramen för beslut 2012/699/Gusp, krävs medel för ytterligare utveckling av ett filtersystem för xenon, med följande mål:

| a) | Genomförande av en utökad undersökning av den silverzeolitbaserade filterprototypen som utvecklats av SCKߦCEN, Belgien, inom ramen för beslut 2012/699/Gusp, inom ramen för ett vidare spektrum av operativa förhållanden i syfte att ytterligare bedöma systemets prestanda. |
| --- | --- |

a)

Genomförande av en utökad undersökning av den silverzeolitbaserade filterprototypen som utvecklats av SCKߦCEN, Belgien, inom ramen för beslut 2012/699/Gusp, inom ramen för ett vidare spektrum av operativa förhållanden i syfte att ytterligare bedöma systemets prestanda.

| b) | Utvidgning av testerna till att omfatta ytterligare anläggningar för produktion av radioaktiva läkemedel genom specifika utformningsstudier och demonstrationsövningar i olika operativa miljöer. Den kommande KAERI-anläggningen för produktion av radioaktiva läkemedel i Busan (Korea) är en lämplig kandidat för att hålla i sådana studier i samarbete med SCKߦCEN, Belgien. |
| --- | --- |

b)

Utvidgning av testerna till att omfatta ytterligare anläggningar för produktion av radioaktiva läkemedel genom specifika utformningsstudier och demonstrationsövningar i olika operativa miljöer. Den kommande KAERI-anläggningen för produktion av radioaktiva läkemedel i Busan (Korea) är en lämplig kandidat för att hålla i sådana studier i samarbete med SCKߦCEN, Belgien.

| c) | Utvärdering av utvalt materials långsiktiga beteende när det gäller motstånd mot höga nivåer av bestrålning i verklig operativ miljö. Detta kommer att genomföras som en del av testning under operativa förhållanden. |
| --- | --- |

c)

Utvärdering av utvalt materials långsiktiga beteende när det gäller motstånd mot höga nivåer av bestrålning i verklig operativ miljö. Detta kommer att genomföras som en del av testning under operativa förhållanden.

| d) | Införlivande av högeffektiva system för övervakning av skorstensutsläpp från anläggningar för produktion av radioaktiva läkemedel kommer att göra det möjligt att få fram högkvalitativa skorstensutsläppsdata som kan delas med CTBTO och CTBT:s signatärstater. Detektionssystemen kommer att grundas på germaniumdetektor med hög renhet som är högpresterande för analys av radioaktivt xenon på olika aktivitetsnivåer. |
| --- | --- |

d)

Införlivande av högeffektiva system för övervakning av skorstensutsläpp från anläggningar för produktion av radioaktiva läkemedel kommer att göra det möjligt att få fram högkvalitativa skorstensutsläppsdata som kan delas med CTBTO och CTBT:s signatärstater. Detektionssystemen kommer att grundas på germaniumdetektor med hög renhet som är högpresterande för analys av radioaktivt xenon på olika aktivitetsnivåer.

| e) | Utveckling av förbättrade redskap för modellberäkningar av atmosfärisk transport för en tillförlitlig bedömning av utsläpp av radioaktivt xenon från anläggningar för produktion av radioaktiva läkemedel på IMS-stationer. Redskapen kommer att användas av CTBTO och göras tillgängliga för CTBT:s signatärstater för att möjliggöra oberoende bedömning på grundval av skorstensutsläppsdata. Redskapet kommer också att stödja konfigurerbar konfiguration av IMS ädelgasnätverk. |
| --- | --- |

e)

Utveckling av förbättrade redskap för modellberäkningar av atmosfärisk transport för en tillförlitlig bedömning av utsläpp av radioaktivt xenon från anläggningar för produktion av radioaktiva läkemedel på IMS-stationer. Redskapen kommer att användas av CTBTO och göras tillgängliga för CTBT:s signatärstater för att möjliggöra oberoende bedömning på grundval av skorstensutsläppsdata. Redskapet kommer också att stödja konfigurerbar konfiguration av IMS ädelgasnätverk.

3.   Fördelar och resultat

Fullskalig testning av xenonbegränsningssystem under olika operativa förhållanden kommer att möjliggöra en slutlig utformning av en konkret teknisk lösning för att minska xenonutsläppen från anläggningar för produktion av radioaktiva läkemedel. Den ökade prestandan hos IMS ädelgasnätverk kommer att ge CTBT:s signatärstater övervakningsdata av högre kvalitet när det gäller värdet av CTBT:s kontroll.

Del 6: Ökad testtäckning för IDC-tillämpningar

1.   Bakgrund

Testning av enheter, integrering och regression utgör en återkommande, högt specialiserad och tidskrävande uppgift inom underhållet av vågformiga applikationer och radionuklidapplikationer vid IDC. Omfattande testning krävs vid lanseringen av en ny version av ett operativt system, en ny version av en applikation eller ändringen av konfigurationen av befintlig programvara.

Eftersom programvaran är mycket komplex, kan köras i tusentals olika konfigurationer och ofta bygger på både tillgång till disk och databas för att kunna prestera är utvecklingen av tester också komplicerad. Flertalet testningar har hittills gjorts genom att domänexperter kör programvaran i vanliga konfigurationer, granskar resultaten och jämför dem med tidigare och förväntade resultat. Denna manuella process är sällan möjlig att upprepa och är starkt beroende av tillgången på mänskliga resurser samt domänexpertis.

För att komma till rätta med dessa problem inledde den förberedande kommissionen i november 2013 ett projekt för att identifiera och tillämpa en testningsram med öppen källkod som skulle göra det möjligt att köra tester i kontinuerligt automatiskt läge. Detta är ett treårskontrakt som inleddes i november 2013 och som avses löpa ut i november 2016. Den förberedande kommissionen har redan ingått avtal om programvaruutvecklingstjänster för detta arbete. Unionsmedel planeras användas för att täcka den sista frivilliga förlängningen av det befintliga kontraktet som kommer att löpa från januari till november 2016. Den kontinuerliga automatiska testningsramen (Continuous Automatic Testing Framework – nedan kallad CATS) är avsedd att även underlätta skapandet och underhållet av testsekvenser och utveckla en första uppsättning integreringstester för automatiska vågformiga bearbetningskomponenter.

Projektet framskrider för närvarande som planerat. Det dokument med systemkrav som har fullbordats och de två programvarupaket med öppen källkod (Jenkins och FitNesse) som har identifierats uppfyller sammantaget den förberedande kommissionens krav.

2.   Projektets omfattning

Syftet med detta projekt är att följa upp tillämpningen av CATS genom att öka kodtäckningen genom utvecklingen av tester av enheter, regression och integrering i synnerhet på områdena bearbetning av vågformiga nät, radionuklidprogramvara och spridning av produkter och data.

3.   Fördelar och resultat

Detta arbete kommer att bidra till inrättandet av upprepningsbara kvalitetskontrollprocesser och kommer att öka effektiviteten i IDC-operationer för ibruktagande av programvara. Detta kommer att resultera i automatisk vågformig programvara och radionuklidprogramvara av högre kvalitet och så småningom i bättre service till CTBTO-medlemsstater i synnerhet avseende spridning av data, produkter och programvara.

Rubrik 2: Förbättringar av maskinvara och programvara i OSI MSIR-systemet

1.   Bakgrund

MSIR-systemet, som utvecklades av PTS genom medel inom ramen för beslut 2012/699/Gusp och kompletterat med ett bidrag in natura för IFE14, har kapacitet att förvärva spektral information från en luftburen plattform över området från synlig till termisk infraröd. Systemet är ett arrangemang av sensorer på en stabiliserad bas, som stöder instrument såväl som bearbetningsredskap för att få fram OSI-relevant information.

Vidare har delar av systemet inklusive uppdragsplaneringsprogramvara, tröghetsmätningsenhet, systemregulator, hjälppilotens och operatörens navigeringssystem och videokamera, integrerats och testats genom PTS luftburna gammaspektrometersystem vilket har möjliggjort insamling av data längs i förväg fastställda flyglinjer. Dessa delar är också tillgängliga för andra luftburna OSI-operationer inklusive den inledande överflygningen och den luftburna magnetiska studien.

2.   Projektets omfattning

Syftena är att utvidga kapaciteten i MSIR-systemet och, som en följd, förbättra förmågan hos en inspektionsgrupp att upptäcka OSI-relevanta karaktäristika. MSIR-systemet har utformats för att vara modulärt och ytterligare delar kan läggas till om och när medlen medger det. Testning av PTS har visat värdet av andra MSIR-sensorer som skulle kunna komplettera befintlig givaruppställning. Detta förslag är avsett att komplettera systemet genom tillägg av särskilda sensorer.

a)   Multispektrala sensorinstrument

Testning av PTS med användning av ett system med bidrag in natura har visat värdet av att förvärva data i diskreta spektralband både i nära och kortvågigt infrarött ljus. Dessutom framhölls detektionskapacitet i denna del av spektrumet som ett väsentligt krav på ett luftburet MSIR-system av deltagarna vid två OSI-expertmöten under 2011 och 2012. Som sådant är denna del en avgörande del av förslaget.

Den bidrag in natura-teknik som används under IFE14 finns inte tillgänglig för PTS som långvarigt lån, och med tanke på att sådan utrustning används nära nog året runt är sannolikheten låg för att liknande utrustning kan erhållas som lån av en CTBT-signatärstat. Därför innehåller förslaget inköp av ett multispektralt instrument som till fullo är integrerat med befintliga komponenter med förmåga att upptäcka OSI-relevanta karaktäristika i närheten och kortvågigt infrarött ljus.

b)   Avståndsmätare

Som visats vid olika fältförsök erbjuder en laserbaserad avståndsmätare med skanningsfunktioner som installerats på en luftburen plattform betydande fördelar för ett inspektionslag. I dag saknar MSIR-systemet förmåga att generera terrängdata men är väl lämpat att skicka sådana data genom tillägg av en avståndsmätare för laserskanning. Ett sådant instrument skulle

| — | möjliggöra snabbt framtagande av data om upphöjningar i jordytan och i terrängen som kan identifiera OSI-relevanta karaktäristika som döljs av vegetationen, |
| --- | --- |

—

möjliggöra snabbt framtagande av data om upphöjningar i jordytan och i terrängen som kan identifiera OSI-relevanta karaktäristika som döljs av vegetationen,

| — | underlätta korrigering av annan MSIR-data och underlätta framtagande av ortorektifierade bildprodukter, |
| --- | --- |

—

underlätta korrigering av annan MSIR-data och underlätta framtagande av ortorektifierade bildprodukter,

| — | möjliggöra framtagande av 3D-modeller som ytterligare underlättar beslutsprocessen inom OSI-inspektionslaget och stöder planeringen av uppdrag. |
| --- | --- |

—

möjliggöra framtagande av 3D-modeller som ytterligare underlättar beslutsprocessen inom OSI-inspektionslaget och stöder planeringen av uppdrag.

Utöver att vara till nytta för MSIR-systemet skulle ett sådant instrument även kunna användas som en kompletterande komponent till det radionuklida mätningssystemet och tillhandahålla korrekta markfrigångsdata för att korrigera gammadata som inhämtats vid överflygningar. Ett sådant instrument skulle vara särskilt värdefullt i ett område med stora höjdskillnader (enligt erfarenheter från IFE14).

3.   Fördelar och resultat

Ett effektivare och mera ändamålsenligt MSIR-system kommer att effektivisera inspektörernas arbete på plats och är därför ett stöd för unionens politik och dess beslutsamhet om att CTBT ska träda i kraft. Dessutom kan projektet fungera som komplement till och ytterligare stärka industrin för flygburna sensorer i Europa. Flera företag i unionen tillhandahåller produkter på detta område.

Rubrik 3: Uppsökande verksamhet och kapacitetsuppbyggnad på landnivå

Denna rubrik består av följande två delar:

| Del 1 | : | Utbildning och workshoppar i Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern samt Mellanöstern och Sydasien, underhåll av system för kapacitetsuppbyggnad och uppsökande verksamhet riktad till forskare och beslutsfattare/diplomater |
| --- | --- | --- |
| Del 2 | : | Utökade NDC-in-a-Box |

Del 1

:

Utbildning och workshoppar i Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern samt Mellanöstern och Sydasien, underhåll av system för kapacitetsuppbyggnad och uppsökande verksamhet riktad till forskare och beslutsfattare/diplomater

Del 2

:

Utökade NDC-in-a-Box

Del 1: Utbildning och workshoppar i Sydostasien, Stilla havet och Fjärran östern och Mellanöstern och Sydasien, underhåll av system för kapacitetsuppbyggnad och uppsökande verksamhet riktad till forskare och beslutsfattare/diplomater

1.   Bakgrund

PTS har framgångsrikt arbetat med att bygga upp kapacitet genom att systematiskt stödja NDC:er och behöriga användare i regioner i Afrika, Latinamerika och Västindien, Östeuropa samt delar av Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern. De positiva resultaten har stärkts kraftigt genom unionsstöd. Det vore logiskt att utöka sådan kapacitetsuppbyggnad på landnivå till fler länder i Sydostasien, Stilla havet och Fjärran Östern och regioner i Mellanöstern och Sydasien. Dessutom är de kapacitetsuppbyggnadssystem som installerats i ett antal länder (40 system varav 20 installationer under förberedelse) mycket viktiga för att behålla kapaciteten, men drabbas inte så sällan av tekniska svårigheter, ofta på grund av svåra lokala klimat- eller infrastrukturförhållanden. En viss grad av underhåll av dessa system är nödvändig för att uppnå alla fördelar med kapacitetsuppbyggnad på landnivå. Interaktion på expertnivå med den förberedande kommissionen är centralt för att upprätthålla både politiskt stöd och teknisk expertis för alla aspekter av CTBT. En rad regelbundna konferenser och akademiska, diplomatiska och vetenskapliga utåtriktade arrangemang (såsom CTBT:s konferens om vetenskap och teknik som hålls vartannat år, CTBT:s regionala workshoppar och konferenser, CTBT:s kurser i allmän politik och workshoppar för forskare) har bidragit till att bygga upp och bevara tilliten till kontrollsystemet och belysa CTBT:s betydelse som hörnsten i det globala icke-spridnings- och nedrustningssystemet. Denna verksamhet innebär även en användbar väg för att engagera stater som förtecknas i bilaga 2 till CTBT men som inte ratificerat CTBT i syfte att påskynda ikraftträdandet av CTBT.

2.   Projektets omfattning

Detta delprojekt stärker tidigare ansträngningar att bygga upp teknisk kapacitet på landnivå genom stöd till utbildning och workshoppar i regioner i Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern samt Mellanöstern och Sydasien för att främja effektivt deltagande i CTBT av länder i dessa regioner. Särskilt fokus läggs på utbildning för radionuklidanalytiker på grundval av programvara som läggs till NDC-in-a-Box under 2013. Dessa två regioner kommer att vederbörligen beaktas när mottagare av den verksamhet som ingår i det nionde projektet om den utökade programvaran för NDC-in-a-Box och dess centrala del, SeisComp3, ska väljas ut. Ett huvudsyfte med detta är att stödja CTBT:s signatärstater att integrera behandlingen av internationella övervakningssystem med nationella och regionala seismiska nätverk och slå samman normal löpande verksamhet, som lokal och regional riskövervakning av seismisk aktivitet, med övervakning av kärnexplosioner genom inrättande av värd-NDC:er. Koppling med de två övriga delprojekten inom ramen för detta förslag kommer att göras, t.ex. genom användning av lämpligt gemensamt material vid utbildning och workshoppar och insamling av erfarenheter på landnivå.

Korrigerande tekniskt stöd för system för kapacitetsuppbyggnad som används på landnivå men som misslyckats på grund av smärre tekniska hinder kommer att tillhandahållas, bland annat genom säkerställande av lämplig internetanslutning.

Detta delprojekt kommer också att öka medvetenheten och förståelsen för CTBT i den akademiska världen och hos personer som är verksamma på det politiska området och beslutsfattare, särskilt i stater som förtecknas i bilaga 2 till CTBT men som inte har ratificerat CTBT, genom att erbjuda kurser och utbildningsprogram om CTBT-frågor, särskilt om vetenskapliga och tekniska aspekter av CTBT. Dessa insatser kommer särskilt att riktas till utvecklingsländer och stater som förtecknas i bilaga 2 till CTBT men som inte har ratificerat CTBT, i enlighet med PTS strategier för ikraftträdandet och universaliseringen av CTBT.

3.   Fördelar och resultat

Verksamheten är i linje med unionens mål att främja stärkt global säkerhet genom ökad medvetenhet och förståelse för fördraget och stöder gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp och genom intensifierade kontakter med stater som förtecknas i bilaga 2 till CTBT, och kapacitetsuppbyggnad på landnivå, även genom upptagning i regioner i Sydostasien, Stillahavsområdet och Fjärran Östern samt Mellanöstern och Sydasien.

Del 2: Utökade NDC-in-a-Box

1.   Bakgrund

Under 2013 deltog den förberedande kommissionen i en insats för att utöka sitt nuvarande erbjudande om NDC-in-a-Box med ytterligare programvara för att möjliggöra för användarna att lättare kombinera IMS-nät med data från lokala och nationella stationer och även på ett tydligt sätt förbättra behandlingskapaciteten hos NDC. Som en del av denna insats undertecknades ett licensavtal i december 2013 med Helmholtz-Centre Potsdam GFZ German Research Centre for Geosciences, vilket möjliggjorde för den förberedande kommissionen att sprida programvaran SeisComp3 som en del av NDC-in-a-Box-erbjudandet till sina behöriga användare till stöd för databehandling och analys inom ramen för det internationella övervakningssystemet. Utvecklingsarbetet med programvaran inför det första utskicket av det utökade NDC-in-a-Box till testgruppen har nyligen slutförts och testningen hos NDC pågår. Ramen för utökade NDC-in-a-Box diskuterades, kraven justerades och befanns godtagbara av företrädare för NDC:er vid DPSS-sessionerna vid 2014 års NDC-workshop i Wien (12–16 maj). I slutet av projektet kommer samma NDC-företrädare att i egenskap av testgrupp ha tillfälle att testa den nya programvarudistributionen på plats. CTBTO-medlemsstaternas intresse för kravdefinitioner och testning har varit överväldigande trots de krav i fråga om tid och utrustning som NDC-företrädare som deltar i projektet omfattas av.

2.   Projektets omfattning

Detta projekt kommer även att befästa det nya utökade NDC-in-a-Box för att underlätta dess antagande bland NDC:er samtidigt som man säkrar konsekvens med omstruktureringen av IDC-programvaran. Den består av följande komponenter: a) reagera på återkoppling som inkommit under den inledande testningen genom att lösa konstaterade problem och göra små förbättringar av programvaran enligt önskemål från testgruppen; resultatet av detta arbete bör vara en inledande officiell upplaga av det utökade NDC-in-a-Box, och b) lösa utbildningsbehovet bland NDC:er, särskilt rörande nya verktyg som ska ingå i det utökade NDC-in-a-Box, och för SeisComp3-paketet. Detta åstadkoms genom två kurser i vågformanalys för NDC:er och två utbildningar som behandlar SeisComp3 samt genom fältuppdrag med sakkunniga till NDC:er som behöver hjälp på plats.

3.   Fördelar och resultat

Verksamheten är i linje med unionens mål att främja stärkt global säkerhet genom ökad medvetenhet och förståelse för CTBT och stöder gemensam ståndpunkt 2003/805/Gusp och genom intensifierade kontakter med stater som förtecknas i bilaga 2 till CTBT, kapacitetsuppbyggnad på landnivå, inbegripet underhåll av system för kapacitetsuppbyggnad samt bredare antagande av NDC-in-a-Box.

III.   VARAKTIGHET

Genomförandet av projekten beräknas pågå under totalt 24 månader.

IV.   MOTTAGARE

Mottagarna av de projekt som ges stöd i enlighet med detta beslut är samtliga signatärstater till CTBT samt den förberedande kommissionen.

V.   GENOMFÖRANDEORGAN

Den förberedande kommissionen kommer att få i uppdrag att genomföra projekten på det tekniska planet. Projekten kommer att genomföras direkt av personal vid den förberedande kommissionen, experter från CTBT:s signatärstater och entreprenörer. Det är tänkt att medel ska användas för att genom entreprenad engagera en projektledningskonsulent som hjälper den förberedande kommissionen att genomföra detta beslut, uppfylla rapporteringsskyldigheterna under hela genomförandeperioden, inklusive den slutliga beskrivande rapporten och den slutliga finansiella rapporten, hålla ett arkiv med samtliga handlingar som avser detta beslut, särskilt med tanke på eventuella kontrollbesök, lyfta fram unionen i alla dess aspekter, se till att all verksamhet som avser finansiella och rättsliga frågor samt upphandling överensstämmer med den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 i detta beslut samt att all information, även budgetinformation, är fullständig, korrekt och lämnas i tid.

Projekten kommer att genomföras i enlighet med det ekonomiska och administrativa ramavtalet (Fafa) och den finansieringsöverenskommelse som avses i artikel 3.3 i detta beslut som ska ingås mellan Europeiska kommissionen och den förberedande kommissionen.

VI.   ÖVRIGA MEDVERKANDE

Experter från den förberedande kommissionen och från CTBT:s signatärstater kan betraktas som övriga medverkande. Dessa kommer att arbeta i enlighet med de fastställda reglerna för verksamheten i den förberedande kommissionen.

---

| 13.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 266/96 |
| --- | --- | --- | --- |

13.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 266/96

---

RÅDETS BESLUT (GUSP) 2015/1838

av den 12 oktober 2015

om ändring av beslut 2013/391/Gusp till stöd för praktiskt genomförande av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004) när det gäller icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare av dessa

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 juli 2013 antog rådet beslut 2013/391/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 22 juli 2013 antog rådet beslut 2013/391/Gusp (1).

| (2) | I beslut 2013/391/Gusp föreskrivs för de projekt som avses däri (nedan kallade projekten) en genomförandeperiod på 24 månader från dagen för ingåendet av finansieringsöverenskommelsen mellan kommissionen och FN-sekretariatet (kontoret för nedrustningsfrågor). |
| --- | --- |

(2)

I beslut 2013/391/Gusp föreskrivs för de projekt som avses däri (nedan kallade projekten) en genomförandeperiod på 24 månader från dagen för ingåendet av finansieringsöverenskommelsen mellan kommissionen och FN-sekretariatet (kontoret för nedrustningsfrågor).

| (3) | Den 4 juni 2015 anhöll genomförandeorganet, det vill säga FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda), om unionens godkännande av en förlängning av genomförandeperioden fram till den 25 april 2016 i syfte att möjliggöra det fortsatta genomförandet av projekten efter det ursprungliga datumet för upphörande av beslutets giltighet. |
| --- | --- |

(3)

Den 4 juni 2015 anhöll genomförandeorganet, det vill säga FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda), om unionens godkännande av en förlängning av genomförandeperioden fram till den 25 april 2016 i syfte att möjliggöra det fortsatta genomförandet av projekten efter det ursprungliga datumet för upphörande av beslutets giltighet.

| (4) | I sin begäran av den 4 juni 2015 förklarade Unoda att det fortsatta genomförandet av projekten kan ske utan några resursmässiga konsekvenser. |
| --- | --- |

(4)

I sin begäran av den 4 juni 2015 förklarade Unoda att det fortsatta genomförandet av projekten kan ske utan några resursmässiga konsekvenser.

| (5) | Beslut 2013/391/Gusp bör därför förlängas i syfte att möjliggöra att projekten kan genomföras fullt ut. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2013/391/Gusp bör därför förlängas i syfte att möjliggöra att projekten kan genomföras fullt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2013/391/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 5.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Detta beslut ska upphöra att gälla den 25 april 2016.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 5.2 ska ersättas med följande:

”2.   Detta beslut ska upphöra att gälla den 25 april 2016.”

| 2. | I bilagan ska punkt 6 ersättas med följande:
  ”6.   VARAKTIGHET
  Detta beslut upphör att gälla den 25 april 2016.” |
| --- | --- |

2.

I bilagan ska punkt 6 ersättas med följande:

”6.   VARAKTIGHET

Detta beslut upphör att gälla den 25 april 2016.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 12 oktober 2015.

På rådets vägnar

F. MOGHERINI

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2013/391/Gusp av den 22 juli 2013 till stöd för praktiskt genomförande av Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004) när det gäller icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare av dessa (EUT L 198, 23.7.2013, s. 40).

1

---