# Europeiska unionens L 268/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 268 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången15 oktober 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 268

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången15 oktober 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1844 av den 13 juli 2015 om ändring av förordning (EU) nr 389/2013 vad gäller det tekniska genomförandet av Kyotoprotokollet efter 2012 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1845 av den 14 oktober 2015 om fastställande av de räntesatser som ska användas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder i form av uppköp, lagring och avyttring av lager för räkenskapsåret 2016 för EGFJ | 7 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1846 av den 14 oktober 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 | 9 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1847 av den 14 oktober 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 26 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2015/1848 av den 5 oktober 2015 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för 2015 | 28 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1849 av den 13 oktober 2015 om åtgärder för att förhindra att skadegörare introduceras i och sprids inom unionen vad gäller vissa grönsaker med ursprung i Ghana
  [delgivet med nr C(2015) 6858] | 33 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/1844 av den 13 juli 2015 om ändring av förordning (EU) nr 389/2013 vad gäller det tekniska genomförandet av Kyotoprotokollet efter 2012 (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1845 av den 14 oktober 2015 om fastställande av de räntesatser som ska användas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder i form av uppköp, lagring och avyttring av lager för räkenskapsåret 2016 för EGFJ

7

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1846 av den 14 oktober 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

9

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1847 av den 14 oktober 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

26

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2015/1848 av den 5 oktober 2015 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för 2015

28

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/1849 av den 13 oktober 2015 om åtgärder för att förhindra att skadegörare introduceras i och sprids inom unionen vad gäller vissa grönsaker med ursprung i Ghana
  [delgivet med nr C(2015) 6858]

[delgivet med nr C(2015) 6858]

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 15.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2015/1844

av den 13 juli 2015

om ändring av förordning (EU) nr 389/2013 vad gäller det tekniska genomförandet av Kyotoprotokollet efter 2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 av den 21 maj 2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG (1), särskilt artikel 10.5 och 10.6, och

av följande skäl:

| (1) | Partskonferensen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet har antagit Dohaändringen, varigenom en andra åtagandeperiod införs för Kyotoprotokollet, vilken inleddes den 1 januari 2013 och avslutas den 31 december 2020 (nedan kallad Dohaändringen). Unionen godkände Dohaändringen genom rådets beslut (EU) 2015/1339 (2) (nedan kallat ratificeringsbeslutet). |
| --- | --- |

(1)

Partskonferensen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet har antagit Dohaändringen, varigenom en andra åtagandeperiod införs för Kyotoprotokollet, vilken inleddes den 1 januari 2013 och avslutas den 31 december 2020 (nedan kallad Dohaändringen). Unionen godkände Dohaändringen genom rådets beslut (EU) 2015/1339 (2) (nedan kallat ratificeringsbeslutet).

| (2) | Det nödvändiga tekniska genomförandet av Dohaändringen av Kyotoprotokollet bör utföras i unionsregistret och i de nationella Kyotoprotokollsregistren. Det är också nödvändigt att säkerställa överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (3) och Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG (4), samt ett konsekvent genomförande av internationellt överenskomna redovisningskrav, i syfte att optimera transparensen och säkerställa att unionen och medlemsstaterna redovisar AAU, RMU, ERU, CER, tCER och lCER korrekt, och samtidigt i möjligaste mån undvika administrativa bördor och kostnader, inbegripet vad avser avgifter (”share of proceeds”), it-utveckling och underhåll. |
| --- | --- |

(2)

Det nödvändiga tekniska genomförandet av Dohaändringen av Kyotoprotokollet bör utföras i unionsregistret och i de nationella Kyotoprotokollsregistren. Det är också nödvändigt att säkerställa överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (3) och Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG (4), samt ett konsekvent genomförande av internationellt överenskomna redovisningskrav, i syfte att optimera transparensen och säkerställa att unionen och medlemsstaterna redovisar AAU, RMU, ERU, CER, tCER och lCER korrekt, och samtidigt i möjligaste mån undvika administrativa bördor och kostnader, inbegripet vad avser avgifter (”share of proceeds”), it-utveckling och underhåll.

| (3) | När Dohaändringen träder i kraft kommer unionen och medlemsstaterna att vara skyldiga att i sina respektive Kyotoprotokollsregister utfärda tilldelade utsläppsenheter (AAU) motsvarande den mängd de tilldelats enligt ratificeringsbeslutet, och att bifoga eventuella mängder som följer av tillämpningen av artikel 3.7a i Kyotoprotokollet. |
| --- | --- |

(3)

När Dohaändringen träder i kraft kommer unionen och medlemsstaterna att vara skyldiga att i sina respektive Kyotoprotokollsregister utfärda tilldelade utsläppsenheter (AAU) motsvarande den mängd de tilldelats enligt ratificeringsbeslutet, och att bifoga eventuella mängder som följer av tillämpningen av artikel 3.7a i Kyotoprotokollet.

| (4) | Efter en justering uppåt av en medlemsstats årliga utsläppstilldelning i enlighet med artikel 10 i beslut nr 406/2009/EG eller artikel 27 i förordning (EU) nr 525/2013 kan medlemsstaten behöva förvärva ytterligare AAU i slutet av den andra åtagandeperioden om den använt denna ytterligare årliga utsläppstilldelning för att täcka sina utsläpp enligt beslut nr 406/2009/EG eller överfört den till en annan medlemsstat. En berörd medlemsstat kan också använda sin reserv av överskott från föregående period enligt artikel 3.13b i förordning (EU) nr 525/2013 om landets utsläpp överstiger dess tilldelade mängd. Eventuella förvärv av AAU till följd av detta omfattas av tillämpningen av den avgift vid den första internationella överföringen av AAU som avses i artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013. Sådana situationer kan, där så är lämpligt, betraktas som inkonsekvenser i redovisningsförfarandet vid anpassningen av genomförandet av unionslagstiftning till Kyotoprotokollets bestämmelser i den mening som avses i artikel 10.7 i förordning (EU) nr 525/2013. |
| --- | --- |

(4)

Efter en justering uppåt av en medlemsstats årliga utsläppstilldelning i enlighet med artikel 10 i beslut nr 406/2009/EG eller artikel 27 i förordning (EU) nr 525/2013 kan medlemsstaten behöva förvärva ytterligare AAU i slutet av den andra åtagandeperioden om den använt denna ytterligare årliga utsläppstilldelning för att täcka sina utsläpp enligt beslut nr 406/2009/EG eller överfört den till en annan medlemsstat. En berörd medlemsstat kan också använda sin reserv av överskott från föregående period enligt artikel 3.13b i förordning (EU) nr 525/2013 om landets utsläpp överstiger dess tilldelade mängd. Eventuella förvärv av AAU till följd av detta omfattas av tillämpningen av den avgift vid den första internationella överföringen av AAU som avses i artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013. Sådana situationer kan, där så är lämpligt, betraktas som inkonsekvenser i redovisningsförfarandet vid anpassningen av genomförandet av unionslagstiftning till Kyotoprotokollets bestämmelser i den mening som avses i artikel 10.7 i förordning (EU) nr 525/2013.

| (5) | Det bör inrättas ett clearingförfarande i slutet av den andra åtagandeperioden för Kyotoprotokollet för att möjliggöra avveckling i AAU av eventuella nettoöverföringar av årliga utsläppstilldelningar i enlighet med beslut nr 406/2009/EG. |
| --- | --- |

(5)

Det bör inrättas ett clearingförfarande i slutet av den andra åtagandeperioden för Kyotoprotokollet för att möjliggöra avveckling i AAU av eventuella nettoöverföringar av årliga utsläppstilldelningar i enlighet med beslut nr 406/2009/EG.

| (6) | I enlighet med artikel 11a i direktiv 2003/87/EG får stationära anläggningar och luftfartygsoperatörer byta ut CER och ERU mot utsläppsrätter. Utbytta CER och ERU som är giltiga för Kyotoprotokollets första åtagandeperiod motsvarar potentiella utsläpp inom ramen för EU:s system för handel med utsläppsrätter under den andra åtagandeperioden. Eftersom det i Dohaändringen fastställs begränsningar för överflyttning av CER och ERU från den första till den andra åtagandeperioden för Kyotoprotokollet bör medlemsstaterna till unionen överföra ett motsvarande antal AAU som är giltiga för den första åtagandeperioden för att täcka sådana potentiella utsläpp, och unionen bör till medlemsstaterna överföra motsvarande CER och ERU som är giltiga för den första åtagandeperioden i Kyotoprotokollet och som mottagits från stationära anläggningar och luftfartygsoperatörer, i utbyte mot utsläppsrätter. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 11a i direktiv 2003/87/EG får stationära anläggningar och luftfartygsoperatörer byta ut CER och ERU mot utsläppsrätter. Utbytta CER och ERU som är giltiga för Kyotoprotokollets första åtagandeperiod motsvarar potentiella utsläpp inom ramen för EU:s system för handel med utsläppsrätter under den andra åtagandeperioden. Eftersom det i Dohaändringen fastställs begränsningar för överflyttning av CER och ERU från den första till den andra åtagandeperioden för Kyotoprotokollet bör medlemsstaterna till unionen överföra ett motsvarande antal AAU som är giltiga för den första åtagandeperioden för att täcka sådana potentiella utsläpp, och unionen bör till medlemsstaterna överföra motsvarande CER och ERU som är giltiga för den första åtagandeperioden i Kyotoprotokollet och som mottagits från stationära anläggningar och luftfartygsoperatörer, i utbyte mot utsläppsrätter.

| (7) | Kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 (5) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 (5) bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | Denna förordning bör träda i kraft så snart som möjligt eftersom det är nödvändigt att utföra tillfälliga överföringar före utgången av den tilläggsperiod för uppfyllande av åtaganden under den första åtagandeperioden för Kyotoprotokollet som avses i artikel 11.2 i förordning (EU) nr 525/2013. |
| --- | --- |

(8)

Denna förordning bör träda i kraft så snart som möjligt eftersom det är nödvändigt att utföra tillfälliga överföringar före utgången av den tilläggsperiod för uppfyllande av åtaganden under den första åtagandeperioden för Kyotoprotokollet som avses i artikel 11.2 i förordning (EU) nr 525/2013.

| (9) | Denna förordning bör tillämpas från och med dagen för ikraftträdandet av Dohaändringen av Kyotoprotokollet, utom i den mån den föreskriver tillfälliga överföringar. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning bör tillämpas från och med dagen för ikraftträdandet av Dohaändringen av Kyotoprotokollet, utom i den mån den föreskriver tillfälliga överföringar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 389/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel ska införas som artikel 73a:
  ”Artikel 73a
  Överföring av CER och ERU som utbyts i EU:s utsläppshandelssystem
  1.   Den centrala förvaltaren ska underrätta alla nationella administratörer om antalet CER och ERU som är giltiga för den första åtagandeperioden och som överförts enligt artikel 60 från verksamhetsutövardepåkonton och luftfartygsoperatörkonton som administreras av respektive medlemsstat. Den centrala förvaltaren ska till det antalet lägga till en andel av det antal CER och ERU som är giltiga för den första åtagandeperioden och som överförts enligt artikel 60 från verksamhetsutövardepåkonton och luftfartygsoperatörkonton som administreras av medlemsstater utan KP-register under den första åtagandeperioden, i proportion till medlemsstaternas respektive numeriska begränsningar för överflyttning av CER och ERU från den första till den andra åtagandeperioden.
  2.   Före utgången av tilläggsperioden för fullgörande av åtagandena under den första åtagandeperioden för Kyotoprotokollet enligt artikel 11.2 i förordning (EU) nr 525/2013 ska den centrala förvaltaren från EU-kontot för internationella reduktionsenheter till varje nationellt KP-register överföra ett antal CER och ERU som är giltiga för den första åtagandeperioden, motsvarande det sammanlagda antal som fastställts i enlighet med punkt 1 i denna artikel.
  3.   Den centrala förvaltaren ska se till att EU:s transaktionsförteckning förhindrar alla transaktioner med enheter som har överförts enligt punkt 1, med undantag av följande:






  a) | Annullering av enheter i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande artikel ska införas som artikel 73a:

”Artikel 73a

Överföring av CER och ERU som utbyts i EU:s utsläppshandelssystem

1.   Den centrala förvaltaren ska underrätta alla nationella administratörer om antalet CER och ERU som är giltiga för den första åtagandeperioden och som överförts enligt artikel 60 från verksamhetsutövardepåkonton och luftfartygsoperatörkonton som administreras av respektive medlemsstat. Den centrala förvaltaren ska till det antalet lägga till en andel av det antal CER och ERU som är giltiga för den första åtagandeperioden och som överförts enligt artikel 60 från verksamhetsutövardepåkonton och luftfartygsoperatörkonton som administreras av medlemsstater utan KP-register under den första åtagandeperioden, i proportion till medlemsstaternas respektive numeriska begränsningar för överflyttning av CER och ERU från den första till den andra åtagandeperioden.

2.   Före utgången av tilläggsperioden för fullgörande av åtagandena under den första åtagandeperioden för Kyotoprotokollet enligt artikel 11.2 i förordning (EU) nr 525/2013 ska den centrala förvaltaren från EU-kontot för internationella reduktionsenheter till varje nationellt KP-register överföra ett antal CER och ERU som är giltiga för den första åtagandeperioden, motsvarande det sammanlagda antal som fastställts i enlighet med punkt 1 i denna artikel.

3.   Den centrala förvaltaren ska se till att EU:s transaktionsförteckning förhindrar alla transaktioner med enheter som har överförts enligt punkt 1, med undantag av följande:

a)

Annullering av enheter i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013.

| b) | Återlösen av enheter i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) nr 525/2013. |
| --- | --- |

b)

Återlösen av enheter i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) nr 525/2013.

| c) | Överflyttning av enheter från den första till den andra åtagandeperioden i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013. |
| --- | --- |

c)

Överflyttning av enheter från den första till den andra åtagandeperioden i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013.

| d) | Överföring av enheter inom ett och samma KP-register. |
| --- | --- |

d)

Överföring av enheter inom ett och samma KP-register.

4.   Omedelbart efter en överföring enligt punkt 2 ska varje nationell förvaltare till ett partsdepåkonto i unionsregistret överföra ett antal AAU som motsvarar det antal utsläppskrediter som återlämnats till den medlemsstaten i enlighet med punkt 2.”

| 2. | Följande artiklar ska införas som artiklarna 73b–73g:
  ”Artikel 73b
  Utfärdande och deposition av AAU
  1.   Före återlösentransaktionen i enlighet med artikel 11.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (6) ska den centrala förvaltaren






  a) | utfärda ett antal AAU som motsvarar unionens tilldelade mängd enligt rådets beslut (EU) 2015/1339 (7) i EU:s AAU-konto för tilldelade utsläppsenheter i unionsregistret, |
| --- | --- | --- |

2.

Följande artiklar ska införas som artiklarna 73b–73g:

”Artikel 73b

Utfärdande och deposition av AAU

1.   Före återlösentransaktionen i enlighet med artikel 11.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (6) ska den centrala förvaltaren

a)

utfärda ett antal AAU som motsvarar unionens tilldelade mängd enligt rådets beslut (EU) 2015/1339 (7) i EU:s AAU-konto för tilldelade utsläppsenheter i unionsregistret,

| b) | omedelbart överföra ett antal AAU motsvarande antalet utsläppsrätter som utfärdats i enlighet med kommissionens beslut 2010/634/EU (8) från EU:s AAU-konto till depositionskontot för tilldelade utsläppsenheter inom systemet för handel med utsläppsrätter i unionsregistret. |
| --- | --- |

b)

omedelbart överföra ett antal AAU motsvarande antalet utsläppsrätter som utfärdats i enlighet med kommissionens beslut 2010/634/EU (8) från EU:s AAU-konto till depositionskontot för tilldelade utsläppsenheter inom systemet för handel med utsläppsrätter i unionsregistret.

2.   Senast tre månader efter avslutande av fullgörandekontot enligt ansvarsfördelningsbeslutet för 2020 enligt artikel 31 ska varje nationell administratör

| a) | utfärda ett antal AAU som motsvarar deras respektive medlemsstats tilldelade mängd enligt ratificeringsbeslutet i ett partsdepåkonto i dess KP-register, |
| --- | --- |

a)

utfärda ett antal AAU som motsvarar deras respektive medlemsstats tilldelade mängd enligt ratificeringsbeslutet i ett partsdepåkonto i dess KP-register,

| b) | omedelbart från partsdepåkontot till depositionskontot för tilldelade utsläppsenheter inom ramen för ansvarsfördelningsbeslutet i medlemsstatens KP-register överföra ett antal AAU som motsvarar det totala antalet utsläppstilldelningsenheter (AEA) enligt den årliga utsläppstilldelningen för medlemsstaten för alla år i enlighet med artikel 3.2 i beslut nr 406/2009/EG enligt vad som fastställts före varje ändring i enlighet med artikel 27.2 i förordning (EU) nr 525/2013. |
| --- | --- |

b)

omedelbart från partsdepåkontot till depositionskontot för tilldelade utsläppsenheter inom ramen för ansvarsfördelningsbeslutet i medlemsstatens KP-register överföra ett antal AAU som motsvarar det totala antalet utsläppstilldelningsenheter (AEA) enligt den årliga utsläppstilldelningen för medlemsstaten för alla år i enlighet med artikel 3.2 i beslut nr 406/2009/EG enligt vad som fastställts före varje ändring i enlighet med artikel 27.2 i förordning (EU) nr 525/2013.

3.   Vid slutförande av clearingprocesserna enligt artikel 73f ska den centrala förvaltaren säkerställa att EU:s transaktionsförteckning förhindrar alla transaktioner med AAU från depositionskontot för tilldelade utsläppsenheter inom systemet för handel med utsläppsrätter eller depositionskontot för tilldelade utsläppsenheter inom ramen för ansvarsfördelningsbeslutet, med undantag av följande:

| a) | Annullering eller överföring av ett antal AAU som är mindre än eller lika med det antal AEA som överförts till kontot för borttagning av utsläppsrätter enligt ansvarsfördelningsbeslutet i enlighet med artikel 88.2. |
| --- | --- |

a)

Annullering eller överföring av ett antal AAU som är mindre än eller lika med det antal AEA som överförts till kontot för borttagning av utsläppsrätter enligt ansvarsfördelningsbeslutet i enlighet med artikel 88.2.

| b) | Återlösen av ett antal AAU i enlighet med artikel 11.3 i förordning (EU) nr 525/2013, motsvarande det antal AEA som överförts till kontot för borttagning av utsläppsrätter enligt ansvarsfördelningsbeslutet i enlighet med artikel 31.4 i den här förordningen, motsvarande den mängd växthusgaser som finns på fullgörandekontot enligt artikel 77 i den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

Återlösen av ett antal AAU i enlighet med artikel 11.3 i förordning (EU) nr 525/2013, motsvarande det antal AEA som överförts till kontot för borttagning av utsläppsrätter enligt ansvarsfördelningsbeslutet i enlighet med artikel 31.4 i den här förordningen, motsvarande den mängd växthusgaser som finns på fullgörandekontot enligt artikel 77 i den här förordningen.

| c) | Annullering eller överföring av ett antal AAU som är mindre än eller lika med det antal AEA som överförts till kontot för borttagning av utsläppsrätter enligt ansvarsfördelningsbeslutet i enlighet med artikel 31.4 och som överskrider den mängd växthusgasutsläpp som förts upp på fullgörandekontot enligt ansvarsfördelningsbeslutet i enlighet med artikel 77. |
| --- | --- |

c)

Annullering eller överföring av ett antal AAU som är mindre än eller lika med det antal AEA som överförts till kontot för borttagning av utsläppsrätter enligt ansvarsfördelningsbeslutet i enlighet med artikel 31.4 och som överskrider den mängd växthusgasutsläpp som förts upp på fullgörandekontot enligt ansvarsfördelningsbeslutet i enlighet med artikel 77.

| d) | Överföringar som krävs för clearingprocesser enligt artikel 73f. |
| --- | --- |

d)

Överföringar som krävs för clearingprocesser enligt artikel 73f.

| e) | Omvandling av AAU till ERU, förutsatt att ett antal AEA motsvarande det antal AAU som ska omvandlas plus det antal ERU som krävs för att tillgodose den avgift (”share of proceeds”) som avses i artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013 har överförts till kontot för borttagning av utsläppsrätter enligt ansvarsfördelningsbeslutet i enlighet med artikel 31.4 i denna förordning. |
| --- | --- |

e)

Omvandling av AAU till ERU, förutsatt att ett antal AEA motsvarande det antal AAU som ska omvandlas plus det antal ERU som krävs för att tillgodose den avgift (”share of proceeds”) som avses i artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013 har överförts till kontot för borttagning av utsläppsrätter enligt ansvarsfördelningsbeslutet i enlighet med artikel 31.4 i denna förordning.

Artikel 73c

Överföring och användning av enheter

1.   Den centrala förvaltaren ska se till att EU:s transaktionsförteckning förhindrar transaktioner som inbegriper CER, ERU, tCER och lCER som har använts i enlighet med artikel 81, med undantag av följande:

| a) | Överföring av enheter från fullgörandekontot enligt ansvarsfördelningsbeslutet i unionens register till den berörda medlemsstatens KP-register i enlighet med artikel 31.3. |
| --- | --- |

a)

Överföring av enheter från fullgörandekontot enligt ansvarsfördelningsbeslutet i unionens register till den berörda medlemsstatens KP-register i enlighet med artikel 31.3.

| b) | Återlösen av enheter i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) nr 525/2013. |
| --- | --- |

b)

Återlösen av enheter i enlighet med artikel 11 i förordning (EU) nr 525/2013.

| c) | Överflyttning av enheter från den första till den andra åtagandeperioden i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013. |
| --- | --- |

c)

Överflyttning av enheter från den första till den andra åtagandeperioden i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013.

2.   Efter avslutad överflyttning av enheter från den första till den andra åtagandeperioden i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013 ska den centrala förvaltaren säkerställa att EU:s transaktionsförteckning förhindrar användningen av CER, ERU, tCER eller lCER enligt artikel 81 i den här förordningen, såvida dessa enheter inte är giltiga för den andra åtagandeperioden för Kyotoprotokollet.

Artikel 73d

Annullering av enheter

1.   Efter avslutad överflyttning av enheter från den första till den andra åtagandeperioden i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013 ska den centrala förvaltaren annullera alla CER och ERU som finns kvar i avsättningskontot för luftfarten.

2.   Efter avslutad överflyttning av enheter från den första till den andra åtagandeperioden i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013 ska den centrala förvaltaren uppmana de nationella administratörerna att annullera CER och ERU som är giltiga för den första åtagandeperioden för Kyotoprotokollet och som hålls på utsläppshandelssystemets konton som de administrerar i unionsregistret, eller själv annullera dem.

Artikel 73e

Återlösen av enheter

I den mån de utsläpp som omfattas av direktiv 2003/87/EG överskrider unionens tilldelade mängd enligt ratificeringsbeslutet ska den centrala förvaltaren återlösa AAU från EU:s PPSR-konto (reserv av överskott från föregående åtagandeperiod).

Artikel 73f

Överföring i unionsregistret

Den centrala förvaltaren ska flytta över alla AAU från handelssystemets centrala clearingkonto och de AAU som förts över i enlighet med artikel 73a.4 i denna förordning till EU:s PPSR-konto som upprättats i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013.

Artikel 73g

Clearingprocesser

1.   Inom sex månader efter avslutande av fullgörandekontot enligt ansvarsfördelningsbeslutet för 2020 i enlighet med artikel 31 ska den centrala förvaltaren beräkna ett clearingvärde för varje medlemsstat genom att subtrahera nettoöverföringar av AEA från nettoförvärv av AEA mellan medlemsstaterna under perioden 2013–2020.

2.   Om en medlemsstat har ett negativt clearingvärde enligt punkt 1 ska den nationella administratören överföra ett antal AAU som motsvarar clearingvärdet från dess depositionskontot för tilldelade utsläppsenheter inom ramen för ansvarsfördelningsbeslutet till det centrala clearingkontot inom ramen för ansvarsfördelningsbeslutet.

3.   Om en medlemsstat har ett positivt clearingvärde enligt punkt 1 ska den centrala förvaltaren, efter det att alla överföringar enligt punkt 2 utförts, överföra ett antal AAU som motsvarar clearingvärdet till den berörda medlemsstatens partsdepåkonto.

4.   Innan den överföring som avses i punkt 2 i denna artikel görs ska den berörda nationella administratören först överföra det antal AAU som krävs för att täcka den avgift (”share of proceeds”) som tillämpats på de första internationella överföringarna av AAU i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EU) nr 525/2013.

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 av den 21 maj 2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 13)."

(7)  Rådets beslut (EU) 2015/1339 av den 13 juli 2015 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Dohaändringen av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, och gemensamt fullgörande av åtaganden inom ramen för detta (EUT L 207, 4.8.2015, s. 1)."

(8)  Kommissionens beslut 2010/634/EU av den 22 oktober 2010 om justering av kvantiteten utsläppsrätter för 2013 för hela unionen som ska utfärdas inom unionens system och upphävande av kommissionens beslut 2010/384/EU (EUT L 279, 23.10.2010, s. 34).”"

| 3. | Bilaga I ska ändras enligt bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

3.

Bilaga I ska ändras enligt bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1.2 och 1.3 ska emellertid tillämpas från och med dagen för kommissionens offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av ett meddelande om ikraftträdandet av Dohaändringen av Kyotoprotokollet.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2015.

För kommissionen

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 165, 18.6.2013, s. 13.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/1339 av den 13 juli 2015 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Dohaändringen av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, och gemensamt fullgörande av åtaganden inom ramen för detta (EUT L 207, 4.8.2015, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (EUT L 140, 5.6.2009, s. 136).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 av den 2 maj 2013 om upprättande av ett unionsregister i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG och Europaparlamentets och rådets beslut nr 280/2004/EG och nr 406/2009/EG samt om upphävande av kommissionens förordningar (EU) nr 920/2010 och (EU) nr 1193/2011 (EUT L 122, 3.5.2013, s. 1).

5

---

BILAGA

I bilaga I till förordning (EU) nr 389/2013, avdelning V, KP-konton i det konsoliderade europeiska registersystemet, i tabell I-I, ska följande rader läggas till:

| Kontotypens namn | Kontoinnehavare | Kontots administratör | Antalet konton av denna typ | Icke-Kyotoenheter | Kyotoenheter |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utsläppsrätter | AEA | AAU | CER | ERU | lCER/tCER | RMU/ERU från RMU |
| Allmänna utsläppsrätter | Utsläppsrätter för luftfart |
| V.   KP-konton i det konsoliderade europeiska registersystemet |
| ”EU:s AAU-konto | EU | Central förvaltare | 1 | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Depositionskonto för tilldelade utsläppsenheter inom ramen för ansvarsfördelningsbeslutet | Medlemsstat | KP-registrets förvaltare | 1 per register | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Avsättningskonto för luftfarten | EU | Central förvaltare | 1 | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja | Ja | Nej | Nej |
| PPSR-konto | Part till Kyotoprotokollet | KP-registrets förvaltare (i unionsregistret: den centrala förvaltaren) | 1 per register | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej |
| Centralt clearingkonto inom ramen för ansvarsfördelningsbeslutet | EU | Central förvaltare | 1 | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej” |

Kontotypens namn

Kontoinnehavare

Kontots administratör

Antalet konton av denna typ

Icke-Kyotoenheter

Kyotoenheter

Utsläppsrätter

AEA

AAU

CER

ERU

lCER/tCER

RMU/ERU från RMU

Allmänna utsläppsrätter

Utsläppsrätter för luftfart

KP-konton i det konsoliderade europeiska registersystemet

”EU:s AAU-konto

EU

Central förvaltare

1

Nej

Nej

Nej

Ja

Nej

Nej

Nej

Nej

Depositionskonto för tilldelade utsläppsenheter inom ramen för ansvarsfördelningsbeslutet

Medlemsstat

KP-registrets förvaltare

1 per register

Nej

Nej

Nej

Ja

Nej

Nej

Nej

Nej

Avsättningskonto för luftfarten

EU

Central förvaltare

1

Nej

Nej

Nej

Ja

Ja

Ja

Nej

Nej

PPSR-konto

Part till Kyotoprotokollet

KP-registrets förvaltare (i unionsregistret: den centrala förvaltaren)

1 per register

Nej

Nej

Nej

Ja

Nej

Nej

Nej

Nej

Centralt clearingkonto inom ramen för ansvarsfördelningsbeslutet

EU

Central förvaltare

1

Nej

Nej

Nej

Ja

Nej

Nej

Nej

Nej”

---

| 15.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1845

av den 14 oktober 2015

om fastställande av de räntesatser som ska användas vid beräkning av finansieringskostnader i samband med interventionsåtgärder i form av uppköp, lagring och avyttring av lager för räkenskapsåret 2016 för EGFJ

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artikel 20.1 och 20.4,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3.1 a i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 906/2014 (2) ska utgifter för finansieringskostnader för de medel som medlemsstaterna avsätter för att köpa upp produkter fastställas enligt modellerna i bilaga I till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3.1 a i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 906/2014 (2) ska utgifter för finansieringskostnader för de medel som medlemsstaterna avsätter för att köpa upp produkter fastställas enligt modellerna i bilaga I till den förordningen.

| (2) | Enligt punkt I.1 i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska beräkningen av dessa finansieringskostnader grunda sig på en räntesats som är enhetlig för hela unionen och som kommissionen fastställer i början av varje räkenskapsår. Denna räntesats motsvarar genomsnittet av tremånaders och tolvmånaders Euribor, under den referensperiod på sex månader som kommissionen ska fastställa, omedelbart före medlemsstaternas meddelande enligt punkt I.2 första stycket i den bilagan, med en viktning av dessa med en tredjedel respektive två tredjedelar. |
| --- | --- |

(2)

Enligt punkt I.1 i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska beräkningen av dessa finansieringskostnader grunda sig på en räntesats som är enhetlig för hela unionen och som kommissionen fastställer i början av varje räkenskapsår. Denna räntesats motsvarar genomsnittet av tremånaders och tolvmånaders Euribor, under den referensperiod på sex månader som kommissionen ska fastställa, omedelbart före medlemsstaternas meddelande enligt punkt I.2 första stycket i den bilagan, med en viktning av dessa med en tredjedel respektive två tredjedelar.

| (3) | I enlighet med punkt I.2 andra stycket i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska räntesatsen anses vara 0 %, om en medlemsstat inte meddelar någon räntesats med hjälp av det formulär och inom den tidsfrist som avses i punkt I.2 första stycket. För medlemsstater som meddelar att de inte haft några räntekostnader, eftersom de inte haft några jordbruksprodukter i offentlig lagring under referensperioden, ska kommissionen fastställa räntesatsen i enlighet med punkt I.2 tredje stycket. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med punkt I.2 andra stycket i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska räntesatsen anses vara 0 %, om en medlemsstat inte meddelar någon räntesats med hjälp av det formulär och inom den tidsfrist som avses i punkt I.2 första stycket. För medlemsstater som meddelar att de inte haft några räntekostnader, eftersom de inte haft några jordbruksprodukter i offentlig lagring under referensperioden, ska kommissionen fastställa räntesatsen i enlighet med punkt I.2 tredje stycket.

| (4) | På grundval av punkt I.3 i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska den räntesats som fastställs i enlighet med punkt I.2 i den bilagan jämföras med den enhetliga räntesats som fastställs i enlighet med punkt I.1 i den bilagan. För de enskilda medlemsstaterna ska den tillämpliga räntesatsen vara den lägre av de två räntesatserna. |
| --- | --- |

(4)

På grundval av punkt I.3 i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014 ska den räntesats som fastställs i enlighet med punkt I.2 i den bilagan jämföras med den enhetliga räntesats som fastställs i enlighet med punkt I.1 i den bilagan. För de enskilda medlemsstaterna ska den tillämpliga räntesatsen vara den lägre av de två räntesatserna.

| (5) | Eftersom det inte fanns några jordbruksprodukter i offentlig lagring under den referensperiod på sex månader som fastställts för månaderna januari–juni 2015 och som enligt kommissionen är representativ vad gäller offentlig lagring, var medlemsstaterna inte skyldiga att lämna något meddelande enligt punkt I.2 första stycket i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom det inte fanns några jordbruksprodukter i offentlig lagring under den referensperiod på sex månader som fastställts för månaderna januari–juni 2015 och som enligt kommissionen är representativ vad gäller offentlig lagring, var medlemsstaterna inte skyldiga att lämna något meddelande enligt punkt I.2 första stycket i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014.

| (6) | Räntesatserna för räkenskapsåret 2016 för EGFJ bör fastställas med hänsyn till dessa olika faktorer. |
| --- | --- |

(6)

Räntesatserna för räkenskapsåret 2016 för EGFJ bör fastställas med hänsyn till dessa olika faktorer.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

När det gäller utgifter för de finansieringskostnader för medel som medlemsstaterna avsätter för att köpa upp produkter som hänför sig till räkenskapsåret 2016 för EGFJ, ska de räntesatser som avses i bilaga I till den delegerade förordningen (EU) nr 906/2014, i enlighet med artikel 3.1 a i den förordningen, fastställas till den enhetliga räntesatsen 0,1 %.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 oktober 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 906/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller utgifter för offentlig intervention (EUT L 255, 28.8.2014, s. 1).

2

---

| 15.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/9

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1846

av den 14 oktober 2015

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 703/2009 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 703/2009 (2) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).

| (2) | Åtgärderna infördes i form av en värdetull med en övrig tull på 24 % medan en företagsgrupp (Valin Group) beviljades en individuell tullsats på 7,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Åtgärderna infördes i form av en värdetull med en övrig tull på 24 % medan en företagsgrupp (Valin Group) beviljades en individuell tullsats på 7,9 %.

2.   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (3) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (3) för de gällande antidumpningsåtgärderna mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (3) för de gällande antidumpningsåtgärderna mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

| (4) | Klagomålet ingavs den 29 april 2014 av European Steel Association – Eurofer (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av valstråd. |
| --- | --- |

(4)

Klagomålet ingavs den 29 april 2014 av European Steel Association – Eurofer (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av valstråd.

| (5) | Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(5)

Begäran motiverades med att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och skada för unionsindustrin.

3.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (6) | Efter samråd med den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i grundförordningen slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 2 augusti 2014 i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(6)

Efter samråd med den kommitté som inrättades genom artikel 15.1 i grundförordningen slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 2 augusti 2014 i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

4.   Undersökning

4.1   Relevanta perioder som omfattas av översynen vid giltighetstidens utgång

| (7) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2013–30 juni 2014 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(7)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 juli 2013–30 juni 2014 (nedan kallad översynsperioden eller ÖP i tabeller). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för att skadan ska fortsätta eller återkomma omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

4.2   Parter som berörs av undersökningen och stickprovsförfarande

| (8) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, de exporterande tillverkare och importörer som den visste var berörda samt företrädarna för det berörda exportlandet om inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, de exporterande tillverkare och importörer som den visste var berörda samt företrädarna för det berörda exportlandet om inledandet av en översyn vid giltighetstidens utgång.

| (9) | De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. En berörd part begärde att bli hörd av kommissionen vilket ägde rum den 20 mars 2015. |
| --- | --- |

(9)

De berörda parterna gavs tillfälle att inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. En berörd part begärde att bli hörd av kommissionen vilket ägde rum den 20 mars 2015.

| (10) | Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (11) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om en stickprovsundersökning var nödvändig och i så fall göra ett representativt urval ombads de exporterande tillverkarna i Kina och de icke-närstående importörerna att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(11)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om en stickprovsundersökning var nödvändig och i så fall göra ett representativt urval ombads de exporterande tillverkarna i Kina och de icke-närstående importörerna att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

| (12) | Sammanlagt 45 kända kinesiska exporterande tillverkare kontaktades, men ingen av dem gav sig till känna och besvarade stickprovsformuläret. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande. |
| --- | --- |

(12)

Sammanlagt 45 kända kinesiska exporterande tillverkare kontaktades, men ingen av dem gav sig till känna och besvarade stickprovsformuläret. Därför tillämpades inget stickprovsförfarande.

| (13) | På grund av det bristande samarbetet meddelade kommissionen de kinesiska myndigheterna att bästa tillgängliga uppgifter kan komma att användas i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen mottog inte några synpunkter eller ansökningar från de kinesiska myndigheterna om att förhörsombudet (Hearing Officer) skulle ingripa. |
| --- | --- |

(13)

På grund av det bristande samarbetet meddelade kommissionen de kinesiska myndigheterna att bästa tillgängliga uppgifter kan komma att användas i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen mottog inte några synpunkter eller ansökningar från de kinesiska myndigheterna om att förhörsombudet (Hearing Officer) skulle ingripa.

| (14) | Sammanlagt nio kända icke-närstående importörer kontaktades. Ingen gav sig till känna och besvarade stickprovsformuläret. |
| --- | --- |

(14)

Sammanlagt nio kända icke-närstående importörer kontaktades. Ingen gav sig till känna och besvarade stickprovsformuläret.

| (15) | I det inledande skedet av undersökningen samarbetade 28 tillverkare/producentgrupper i unionen, som stod för omkring 70 % av unionens tillverkning av valstråd, med kommissionen. Med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga tillverkare använde sig kommissionen av ett stickprovsförfarande. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av den största representativa produktionsvolymen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande, och beaktade även den geografiska spridningen och tillräcklig täckning för de olika produkttyperna. Det utvalda stickprovet bestod ursprungligen av sex företag och utgjorde 44,2 % av produktionen för den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(15)

I det inledande skedet av undersökningen samarbetade 28 tillverkare/producentgrupper i unionen, som stod för omkring 70 % av unionens tillverkning av valstråd, med kommissionen. Med tanke på det stora antalet samarbetsvilliga tillverkare använde sig kommissionen av ett stickprovsförfarande. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av den största representativa produktionsvolymen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande, och beaktade även den geografiska spridningen och tillräcklig täckning för de olika produkttyperna. Det utvalda stickprovet bestod ursprungligen av sex företag och utgjorde 44,2 % av produktionen för den öppna marknaden.

4.3   Frågeformulär och kontroll

| (16) | Frågeformulär sändes till de sex unionstillverkare som ingick i urvalet och två tillverkare i potentiella jämförbara länder som gick med på att samarbeta. |
| --- | --- |

(16)

Frågeformulär sändes till de sex unionstillverkare som ingick i urvalet och två tillverkare i potentiella jämförbara länder som gick med på att samarbeta.

| (17) | Svar på frågeformulären inkom från de sex unionstillverkare som ingick i urvalet och de två tillverkarna i potentiella jämförbara länder. |
| --- | --- |

(17)

Svar på frågeformulären inkom från de sex unionstillverkare som ingick i urvalet och de två tillverkarna i potentiella jämförbara länder.

| (18) | Kontrollbesök på plats genomfördes hos följande företag:






  a) | Unionstillverkare:






  — | ArcelorMittal Hamburg GmbH, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Kontrollbesök på plats genomfördes hos följande företag:

a)

Unionstillverkare:

—

ArcelorMittal Hamburg GmbH, Tyskland

| — | Global Steel Wire SA, Spanien |
| --- | --- |

—

Global Steel Wire SA, Spanien

| — | Moravia Steel AS, Tjeckien |
| --- | --- |

—

Moravia Steel AS, Tjeckien

| — | Riva Acier SA, Frankrike |
| --- | --- |

—

Riva Acier SA, Frankrike

| — | Saarstahl AG, Tyskland |
| --- | --- |

—

Saarstahl AG, Tyskland

| — | Tata Steel UK Ltd, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd, Förenade kungariket

| b) | Tillverkare i jämförbart land:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Turkiet |
| --- | --- | --- |

b)

Tillverkare i jämförbart land:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Turkiet

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (19) | Den produkt som omfattas av denna översyn är samma produkt som i den ursprungliga undersökningen, nämligen stänger och tråd, varmvalsade, i oregelbundet upprullade ringar av järn, olegerat stål eller legerat stål, andra än rostfritt stål (nedan kallade valstråd eller den berörda produkten) med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 och 7227 90 95. |
| --- | --- |

(19)

Den produkt som omfattas av denna översyn är samma produkt som i den ursprungliga undersökningen, nämligen stänger och tråd, varmvalsade, i oregelbundet upprullade ringar av järn, olegerat stål eller legerat stål, andra än rostfritt stål (nedan kallade valstråd eller den berörda produkten) med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 och 7227 90 95.

2.   Likadan produkt

| (20) | Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i översynen att den berörda produkten och valstråd som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina, valstråd som tillverkas och säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden och valstråd som tillverkas och säljs i det jämförbara landet (Turkiet) har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i översynen att den berörda produkten och valstråd som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina, valstråd som tillverkas och säljs av unionsindustrin på unionsmarknaden och valstråd som tillverkas och säljs i det jämförbara landet (Turkiet) har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (21) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning från Kina. |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

1.   Inledande anmärkningar

| (22) | Såsom anges i skäl 12 erbjöd sig ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna att samarbeta och därför måste, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, undersökningsresultaten grundas på bästa tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och statistik, nämligen från Eurostat och den kinesiska exportdatabasen. |
| --- | --- |

(22)

Såsom anges i skäl 12 erbjöd sig ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna att samarbeta och därför måste, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, undersökningsresultaten grundas på bästa tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och statistik, nämligen från Eurostat och den kinesiska exportdatabasen.

2.   Dumpning under översynsperioden

a)   Jämförbart land

| (23) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet bestämmas på grundval av de priser som betalas eller ska betalas på den inhemska marknaden eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land). |
| --- | --- |

(23)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet bestämmas på grundval av de priser som betalas eller ska betalas på den inhemska marknaden eller det konstruerade värdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land).

| (24) | I den ursprungliga undersökningen användes Turkiet som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet med avseende på Kina. På grundval av uppgifter i begäran om översyn informerade kommissionen i tillkännagivandet om inledande de berörda parterna om att den planerade att använda Brasilien som jämförbart land och uppmanade parterna att lämna synpunkter. I tillkännagivandet om inledande tillades också att även andra länder, särskilt Turkiet, Schweiz, Norge och Japan kommer att undersökas. Inga synpunkter mottogs från berörda parter. |
| --- | --- |

(24)

I den ursprungliga undersökningen användes Turkiet som jämförbart land i syfte att fastställa normalvärdet med avseende på Kina. På grundval av uppgifter i begäran om översyn informerade kommissionen i tillkännagivandet om inledande de berörda parterna om att den planerade att använda Brasilien som jämförbart land och uppmanade parterna att lämna synpunkter. I tillkännagivandet om inledande tillades också att även andra länder, särskilt Turkiet, Schweiz, Norge och Japan kommer att undersökas. Inga synpunkter mottogs från berörda parter.

| (25) | Utöver att ta kontakt med tillverkare i Brasilien tog kommissionen också kontakt med alla kända eller potentiella tillverkare av valstråd i Turkiet, Schweiz, Norge och Japan (länder varifrån betydande import av valstråd sker till unionen, vilket tyder på betydande produktion) och Förenta staterna (ett land med en stor inhemsk industri och marknad). |
| --- | --- |

(25)

Utöver att ta kontakt med tillverkare i Brasilien tog kommissionen också kontakt med alla kända eller potentiella tillverkare av valstråd i Turkiet, Schweiz, Norge och Japan (länder varifrån betydande import av valstråd sker till unionen, vilket tyder på betydande produktion) och Förenta staterna (ett land med en stor inhemsk industri och marknad).

| (26) | Till slut gick två tillverkare av valstråd med på att samarbeta i undersökningen och besvarade frågeformuläret för jämförbara länder, nämligen Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S. från Turkiet och ArcelorMittal Brasil från Brasilien. |
| --- | --- |

(26)

Till slut gick två tillverkare av valstråd med på att samarbeta i undersökningen och besvarade frågeformuläret för jämförbara länder, nämligen Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S. från Turkiet och ArcelorMittal Brasil från Brasilien.

| (27) | Ett antal faktorer beaktades när man beslutade om det lämpligaste jämförbara landet för den nuvarande undersökningen, i synnerhet storleken på det jämförbara landets inhemska marknad med tillfredsställande konkurrensnivå för den likadana produkten, representativiteten (kvantitet och lönsamhet) för de samarbetsvilliga tillverkarnas försäljning på den inhemska marknaden, bredden och storleken på de samarbetsvilliga tillverkarnas produktsortiment och jämförbarheten mellan deras produkter och produktionsmetoder och de kinesiska produkterna och produktionsmetoderna. |
| --- | --- |

(27)

Ett antal faktorer beaktades när man beslutade om det lämpligaste jämförbara landet för den nuvarande undersökningen, i synnerhet storleken på det jämförbara landets inhemska marknad med tillfredsställande konkurrensnivå för den likadana produkten, representativiteten (kvantitet och lönsamhet) för de samarbetsvilliga tillverkarnas försäljning på den inhemska marknaden, bredden och storleken på de samarbetsvilliga tillverkarnas produktsortiment och jämförbarheten mellan deras produkter och produktionsmetoder och de kinesiska produkterna och produktionsmetoderna.

| (28) | Med tanke på att Turkiet och de turkiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna uppfyllde alla viktiga kriterier för ett lämpligt jämförbart land/en lämplig jämförbar producent beslutade kommissionen att använda Turkiet som jämförbart land. |
| --- | --- |

(28)

Med tanke på att Turkiet och de turkiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna uppfyllde alla viktiga kriterier för ett lämpligt jämförbart land/en lämplig jämförbar producent beslutade kommissionen att använda Turkiet som jämförbart land.

b)   Normalvärde

| (29) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala volym av den likadana produkten som den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet under översynsperioden sålde till oberoende kunder på den inhemska marknaden var representativ i jämförelse med den totala exportvolymen till unionen, dvs. huruvida den totala volymen av sådan försäljning på den inhemska marknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen av den likadana produkten till unionen för den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet. |
| --- | --- |

(29)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala volym av den likadana produkten som den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet under översynsperioden sålde till oberoende kunder på den inhemska marknaden var representativ i jämförelse med den totala exportvolymen till unionen, dvs. huruvida den totala volymen av sådan försäljning på den inhemska marknaden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda volymen av exportförsäljningen av den likadana produkten till unionen för den samarbetsvilliga tillverkaren i det jämförbara landet.

| (30) | Vidare undersökte man huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Det skedde genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(30)

Vidare undersökte man huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Det skedde genom att man fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden under översynsperioden.

| (31) | Eftersom man fann att all inhemsk försäljning skedde i tillräckliga mängder och vid normal handel fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna på all försäljning på den inhemska marknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom man fann att all inhemsk försäljning skedde i tillräckliga mängder och vid normal handel fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska priset på den inhemska marknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna på all försäljning på den inhemska marknaden under översynsperioden.

c)   Exportpris

| (32) | På grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exporterande tillverkarna, vilket gjorde att det saknades specifika uppgifter om de kinesiska priserna, fastställdes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Man använde tillgängliga statistiska källor, dvs. Eurostat. |
| --- | --- |

(32)

På grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exporterande tillverkarna, vilket gjorde att det saknades specifika uppgifter om de kinesiska priserna, fastställdes exportpriset på grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Man använde tillgängliga statistiska källor, dvs. Eurostat.

| (33) | Enligt Eurostat importerades endast 696 ton valstråd från Kina till unionen under översynsperioden, vilket motsvarar 0,04 % av den totala importen. Denna mängd är försumbar i förhållande till den totala förbrukningen i unionen (17,8 miljoner ton). |
| --- | --- |

(33)

Enligt Eurostat importerades endast 696 ton valstråd från Kina till unionen under översynsperioden, vilket motsvarar 0,04 % av den totala importen. Denna mängd är försumbar i förhållande till den totala förbrukningen i unionen (17,8 miljoner ton).

d)   Jämförelse och justeringar

| (34) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. För att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. För att uttrycka exportpriset fritt fabrik justerade kommissionen Eurostats cif-pris för frakt och försäkring på grundval av uppgifter i klagomålet. De inhemska priserna justerades för frakt, försäkring samt hanterings- och kreditkostnader på grundval av uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset fritt fabrik. För att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen normalvärdet och/eller exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. För att uttrycka exportpriset fritt fabrik justerade kommissionen Eurostats cif-pris för frakt och försäkring på grundval av uppgifter i klagomålet. De inhemska priserna justerades för frakt, försäkring samt hanterings- och kreditkostnader på grundval av uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet.

e)   Dumpningsmarginal

| (35) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. De genomsnittliga exportpriserna i Kina enligt Eurostat jämförda med normalvärdet i det jämförbara landet påvisade ingen dumpning. |
| --- | --- |

(35)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. De genomsnittliga exportpriserna i Kina enligt Eurostat jämförda med normalvärdet i det jämförbara landet påvisade ingen dumpning.

| (36) | Samtidigt är det viktigt att betona att, som redan nämns i skäl 33, importvolymerna av den berörda produkten låg på en mycket låg nivå under översynsperioden. Det konstaterades också att priserna varierade kraftigt för de flesta KN-nummer, i vissa fall med en faktor upp till 30 under skadeundersökningsperioden. Sådana fluktuationer är svåra att förklara med ”normala” marknadskrafter och är troligen ett resultat av de låga försäljningsvolymerna. |
| --- | --- |

(36)

Samtidigt är det viktigt att betona att, som redan nämns i skäl 33, importvolymerna av den berörda produkten låg på en mycket låg nivå under översynsperioden. Det konstaterades också att priserna varierade kraftigt för de flesta KN-nummer, i vissa fall med en faktor upp till 30 under skadeundersökningsperioden. Sådana fluktuationer är svåra att förklara med ”normala” marknadskrafter och är troligen ett resultat av de låga försäljningsvolymerna.

| (37) | Dessutom fanns det inga uppgifter om produktmixen för den kinesiska exporten på grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exportörerna och följaktligen kunde jämförelsen med normalvärdet för det jämförbara landet bara göras på aggregerad nivå. |
| --- | --- |

(37)

Dessutom fanns det inga uppgifter om produktmixen för den kinesiska exporten på grund av det bristande samarbetet från de kinesiska exportörerna och följaktligen kunde jämförelsen med normalvärdet för det jämförbara landet bara göras på aggregerad nivå.

| (38) | Att ingen dumpning kunde fastställas under översynsperioden anses därför vara irrelevant på grund av den kombinerade effekten av de låga importerade kvantiteterna, de oregelbundna prissvängningarna samt bristen på uppgifter om den importerade produktmixen. |
| --- | --- |

(38)

Att ingen dumpning kunde fastställas under översynsperioden anses därför vara irrelevant på grund av den kombinerade effekten av de låga importerade kvantiteterna, de oregelbundna prissvängningarna samt bristen på uppgifter om den importerade produktmixen.

3.   Bevisning om sannolikheten för återkommande dumpning

| (39) | Mot bakgrund av övervägandena i skälen 35–38 gjorde kommissionen en ytterligare analys av om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna upphörde. Analysen omfattade följande delar: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, de kinesiska exportörernas beteende på andra marknader och unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(39)

Mot bakgrund av övervägandena i skälen 35–38 gjorde kommissionen en ytterligare analys av om det var sannolikt att dumpningen skulle återkomma om åtgärderna upphörde. Analysen omfattade följande delar: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina, de kinesiska exportörernas beteende på andra marknader och unionsmarknadens attraktionskraft.

3.1   Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina

| (40) | Enligt uppgifter från Worldsteel Association (5) har den totala kinesiska produktionen av valstråd uppvisat en starkt uppåtgående trend under de senaste tio åren och kulminerade på över 150 miljoner (6) ton år 2013. |
| --- | --- |

(40)

Enligt uppgifter från Worldsteel Association (5) har den totala kinesiska produktionen av valstråd uppvisat en starkt uppåtgående trend under de senaste tio åren och kulminerade på över 150 miljoner (6) ton år 2013.

| (41) | Kina står med andra ord för 77 % av den globala produktionen av valstråd, vilket innebär att landet starkt kan påverka marknadsvillkoren genom sina försäljningsbeslut. Det är viktigt att betona att den årliga produktionen är mer än sju gånger större än unionens totala produktion. Dessutom är den totala ökningen av Kinas produktion av valstråd sedan 2011 (26 miljoner ton) i sig större än den totala förbrukningen i unionen vilken beräknas till 17 miljoner ton. |
| --- | --- |

(41)

Kina står med andra ord för 77 % av den globala produktionen av valstråd, vilket innebär att landet starkt kan påverka marknadsvillkoren genom sina försäljningsbeslut. Det är viktigt att betona att den årliga produktionen är mer än sju gånger större än unionens totala produktion. Dessutom är den totala ökningen av Kinas produktion av valstråd sedan 2011 (26 miljoner ton) i sig större än den totala förbrukningen i unionen vilken beräknas till 17 miljoner ton.

| (42) | Enligt begäran om översyn uppskattades den outnyttjade kapaciteten till omkring 50 miljoner ton i Kina. På grund av det bristande kinesiska samarbetet var det svårt att erhålla ytterligare uppgifter i detta avseende. Mot bakgrund av de höga produktionsnivåerna, som nämns i skäl 40 och 41, i förhållande till de europeiska och globala siffrorna skulle Kina dock lätt kunna orsaka allvarliga snedvridningar på marknaden genom sina försäljningsbeslut även utan att använda sin outnyttjade kapacitet. |
| --- | --- |

(42)

Enligt begäran om översyn uppskattades den outnyttjade kapaciteten till omkring 50 miljoner ton i Kina. På grund av det bristande kinesiska samarbetet var det svårt att erhålla ytterligare uppgifter i detta avseende. Mot bakgrund av de höga produktionsnivåerna, som nämns i skäl 40 och 41, i förhållande till de europeiska och globala siffrorna skulle Kina dock lätt kunna orsaka allvarliga snedvridningar på marknaden genom sina försäljningsbeslut även utan att använda sin outnyttjade kapacitet.

3.2   Kinas försäljning till tredjeländer

| (43) | Enligt den kinesiska exportdatabasen exporterade Kina över nio miljoner ton valstråd till hela världen under översynsperioden, vilket motsvarar över 50 % av unionens totala förbrukning under samma period. I tabellen nedan sammanfattas siffrorna för de sex viktigaste länderna med avseende på den kinesiska exportvolymen och för Turkiet, det jämförbara landet, som tillsammans importerade mer än 53 % av den totala kinesiska exporten under översynsperioden.

  Tabell 1


  Kinas export av valstråd (volym och priser, i euro)












  Land | 2012 volym | Genomsnittspris 2012 | 2013 volym | Genomsnittspris 2013 | ÖP volym | Genomsnittspris ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Thailand | 756 919 | 484 | 1 009 662 | 423 | 1 152 561 | 394 |
| Sydkorea | 1 153 833 | 498 | 1 109 207 | 430 | 1 134 587 | 404 |
| Vietnam | 390 995 | 483 | 684 193 | 418 | 774 175 | 389 |
| Indonesien | 381 893 | 487 | 554 034 | 432 | 615 982 | 401 |
| Förenta staterna | 301 523 | 458 | 628 111 | 408 | 588 047 | 391 |
| Malaysia | 333 185 | 488 | 447 220 | 433 | 469 895 | 405 |
| Turkiet | 2 937 | 645 | 6 931 | 477 | 30 717 | 392 |
| Kinas totala export | 5 539 649 | | 7 943 297 | | 9 073 220 | |
| Källa: Den kinesiska exportdatabasen. |

(43)

Enligt den kinesiska exportdatabasen exporterade Kina över nio miljoner ton valstråd till hela världen under översynsperioden, vilket motsvarar över 50 % av unionens totala förbrukning under samma period. I tabellen nedan sammanfattas siffrorna för de sex viktigaste länderna med avseende på den kinesiska exportvolymen och för Turkiet, det jämförbara landet, som tillsammans importerade mer än 53 % av den totala kinesiska exporten under översynsperioden.

Tabell 1

Kinas export av valstråd (volym och priser, i euro)

Land

2012 volym

Genomsnittspris 2012

2013 volym

Genomsnittspris 2013

ÖP volym

Genomsnittspris ÖP

Thailand

756 919

484

1 009 662

423

1 152 561

394

Sydkorea

1 153 833

498

1 109 207

430

1 134 587

404

Vietnam

390 995

483

684 193

418

774 175

389

Indonesien

381 893

487

554 034

432

615 982

401

Förenta staterna

301 523

458

628 111

408

588 047

391

Malaysia

333 185

488

447 220

433

469 895

405

Turkiet

2 937

645

6 931

477

30 717

392

Kinas totala export

5 539 649

7 943 297

9 073 220

Källa: Den kinesiska exportdatabasen.

| (44) | Det genomsnittliga exportpriset under översynsperioden för vart och ett av ovanstående länder konstaterades vara betydligt lägre än normalvärdet. De dumpningsmarginaler som fastställts med beaktande av de kinesiska genomsnittliga försäljningspriserna (se tabellen ovan) till tredjeländer varierade följaktligen mellan 14 % och 24 % (7). |
| --- | --- |

(44)

Det genomsnittliga exportpriset under översynsperioden för vart och ett av ovanstående länder konstaterades vara betydligt lägre än normalvärdet. De dumpningsmarginaler som fastställts med beaktande av de kinesiska genomsnittliga försäljningspriserna (se tabellen ovan) till tredjeländer varierade följaktligen mellan 14 % och 24 % (7).

| (45) | Siffrorna visar också en uppåtgående trend för volymen av Kinas export och en nedåtgående trend för priserna. Tillgänglig statistik tyder faktiskt på att priserna fortsatte att minska efter översynsperioden. En del av de länder som påverkades uppfattade dessa trender som ett hot mot sin egen industri och har infört skyddsåtgärder (bland annat Malaysia och Indonesien, och på senare tid, efter översynsperioden, även Turkiet (8), Förenta staterna och Pakistan). |
| --- | --- |

(45)

Siffrorna visar också en uppåtgående trend för volymen av Kinas export och en nedåtgående trend för priserna. Tillgänglig statistik tyder faktiskt på att priserna fortsatte att minska efter översynsperioden. En del av de länder som påverkades uppfattade dessa trender som ett hot mot sin egen industri och har infört skyddsåtgärder (bland annat Malaysia och Indonesien, och på senare tid, efter översynsperioden, även Turkiet (8), Förenta staterna och Pakistan).

| (46) | Slutligen tyder de senaste pressmeddelandena (9) på att den kinesiska inhemska marknaden och i synnerhet byggsektorn (10) mattas av. Följaktligen minskar försäljningsmöjligheterna för Kina: dess viktigaste exportmarknader stängs och den viktigaste försäljningen på den inhemska marknaden mattas av. Om åtgärderna i unionen skulle upphöra är sannolikheten stor för att Kina omedelbart skulle rikta sin försäljning till låga (dumpade) priser av stora volymer mot unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(46)

Slutligen tyder de senaste pressmeddelandena (9) på att den kinesiska inhemska marknaden och i synnerhet byggsektorn (10) mattas av. Följaktligen minskar försäljningsmöjligheterna för Kina: dess viktigaste exportmarknader stängs och den viktigaste försäljningen på den inhemska marknaden mattas av. Om åtgärderna i unionen skulle upphöra är sannolikheten stor för att Kina omedelbart skulle rikta sin försäljning till låga (dumpade) priser av stora volymer mot unionsmarknaden.

3.3   Unionsmarknadens attraktionskraft

| (47) | På grund av den högre prisnivån på unionsmarknaden jämfört med de kinesiska försäljningspriser som konstaterats i andra tredjeländer (se tabell 1) anses unionsmarknaden vara attraktiv för kinesiska tillverkare. Förekomsten av skyddsåtgärder på många exportmarknader gör unionsmarknaden ännu attraktivare. Det är därför rimligt att anta att den kinesiska exporten skulle återupptas i betydande volymer på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Det är värt att erinra om att de kinesiska försäljningsvolymerna på unionsmarknaden år 2008, när de ursprungliga åtgärderna infördes, uppgick till 1,1 miljoner ton jämfört med 700 ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(47)

På grund av den högre prisnivån på unionsmarknaden jämfört med de kinesiska försäljningspriser som konstaterats i andra tredjeländer (se tabell 1) anses unionsmarknaden vara attraktiv för kinesiska tillverkare. Förekomsten av skyddsåtgärder på många exportmarknader gör unionsmarknaden ännu attraktivare. Det är därför rimligt att anta att den kinesiska exporten skulle återupptas i betydande volymer på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Det är värt att erinra om att de kinesiska försäljningsvolymerna på unionsmarknaden år 2008, när de ursprungliga åtgärderna infördes, uppgick till 1,1 miljoner ton jämfört med 700 ton under översynsperioden.

3.4   Slutsats avseende sannolikheten för återkommande dumpning

| (48) | Med beaktande av den mycket höga produktionen av valstråd i Kina och Kinas dumpningspraxis gentemot tredjeländer samt unionsmarknadens attraktionskraft enligt ovan är sannolikheten stor för att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna skulle leda till omedelbar återkommande dumpning från Kina till unionen. |
| --- | --- |

(48)

Med beaktande av den mycket höga produktionen av valstråd i Kina och Kinas dumpningspraxis gentemot tredjeländer samt unionsmarknadens attraktionskraft enligt ovan är sannolikheten stor för att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna skulle leda till omedelbar återkommande dumpning från Kina till unionen.

D.   DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

| (49) | Den likadana produkten tillverkades under översynsperioden av 72 tillverkare i unionen, vilka utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Ingen av dem motsatte sig inledandet av översynen. |
| --- | --- |

(49)

Den likadana produkten tillverkades under översynsperioden av 72 tillverkare i unionen, vilka utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. Ingen av dem motsatte sig inledandet av översynen.

| (50) | Det har av sekretesskäl varit nödvändigt att indexera alla siffror som rör känsliga uppgifter, eller att ange dem som intervaller. |
| --- | --- |

(50)

Det har av sekretesskäl varit nödvändigt att indexera alla siffror som rör känsliga uppgifter, eller att ange dem som intervaller.

E.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

1.   Förbrukningen i unionen

| (51) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av tillgänglig importstatistik, de samarbetsvilliga unionstillverkarnas faktiska försäljning förutom deras exportförsäljning och den uppskattade försäljningen för icke-samarbetsvilliga unionstillverkare. Definitionen av förbrukning avser försäljningen på den öppna marknaden, inklusive företagsintern försäljning men exklusive företagsintern användning. Företagsintern användning, dvs. interna överföringar av den likadana produkten mellan integrerade unionstillverkare för ytterligare bearbetning, har inte inkluderats i unionens förbrukning, eftersom dessa interna överföringar inte konkurrerar med försäljning från oberoende leverantörer på den öppna marknaden. Företagsintern försäljning, dvs. försäljning till närstående företag, inkluderades i unionens förbrukning eftersom, enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen, de företag som är närstående unionstillverkarna var fria att köpa valstråd även från andra källor. Dessutom konstaterades det att unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser till närstående parter motsvarade de genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående parter. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av tillgänglig importstatistik, de samarbetsvilliga unionstillverkarnas faktiska försäljning förutom deras exportförsäljning och den uppskattade försäljningen för icke-samarbetsvilliga unionstillverkare. Definitionen av förbrukning avser försäljningen på den öppna marknaden, inklusive företagsintern försäljning men exklusive företagsintern användning. Företagsintern användning, dvs. interna överföringar av den likadana produkten mellan integrerade unionstillverkare för ytterligare bearbetning, har inte inkluderats i unionens förbrukning, eftersom dessa interna överföringar inte konkurrerar med försäljning från oberoende leverantörer på den öppna marknaden. Företagsintern försäljning, dvs. försäljning till närstående företag, inkluderades i unionens förbrukning eftersom, enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen, de företag som är närstående unionstillverkarna var fria att köpa valstråd även från andra källor. Dessutom konstaterades det att unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser till närstående parter motsvarade de genomsnittliga försäljningspriserna till icke-närstående parter.

| (52) | På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 2


  Förbrukningen i unionen | 2011 | 2012 | 2013 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (i ton) | 18 522 439 | 16 024 244 | 17 134 056 | 17 826 678 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 87 | 93 | 96 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret. |

(52)

På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 2

Förbrukningen i unionen

2011

2012

2013

ÖP

Volym (i ton)

18 522 439

16 024 244

17 134 056

17 826 678

Index (2011 = 100)

100

87

93

96

Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.

| (53) | Förbrukningen i unionen minskade med 4 %, från 18,5 miljoner ton år 2011 till 17,8 miljoner ton under översynsperioden. Förbrukningen under skadeundersökningsperioden var lägre än förbrukningen på 23,6 miljoner ton under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (april 2007–mars 2008). Den minskade förbrukningen är en följd av de negativa effekterna av den ekonomiska krisen som ledde till en i allmänhet minskad förbrukning av valstråd, särskilt inom bilindustrin och byggindustrin. |
| --- | --- |

(53)

Förbrukningen i unionen minskade med 4 %, från 18,5 miljoner ton år 2011 till 17,8 miljoner ton under översynsperioden. Förbrukningen under skadeundersökningsperioden var lägre än förbrukningen på 23,6 miljoner ton under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (april 2007–mars 2008). Den minskade förbrukningen är en följd av de negativa effekterna av den ekonomiska krisen som ledde till en i allmänhet minskad förbrukning av valstråd, särskilt inom bilindustrin och byggindustrin.

2.   Import från det berörda landet

a)   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (54) | Volymen och marknadsandelen för importen från Kina fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(54)

Volymen och marknadsandelen för importen från Kina fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat.

| (55) | Importvolymen till unionen från det berörda landet och dess marknadsandel utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Försäljningsvolym och marknadsandel











  Land | | 2011 | 2012 | 2013 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Volym (i ton) | 3 108 | 911 | 88 | 696 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 29 | 3 | 22 |
| Marknadsandel (i %) | 0,02 | 0,01 | 0,00 | 0,00 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 34 | 3 | 23 |
| Källa: Eurostat. |

(55)

Importvolymen till unionen från det berörda landet och dess marknadsandel utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Försäljningsvolym och marknadsandel

Land

2011

2012

2013

ÖP

Kina

Volym (i ton)

3 108

911

88

696

Index (2011 = 100)

100

29

3

22

Marknadsandel (i %)

0,02

0,01

0,00

0,00

Index (2011 = 100)

100

34

3

23

Källa: Eurostat.

| (56) | Medan importen från Kina utgjorde en marknadsandel på 5 % och 1,1 miljoner ton under den ursprungliga undersökningsperioden har den, på grundval av uppgifter från Eurostat, praktiskt taget försvunnit från marknaden. Faktum är att importen från Kina minskade från 3 108 ton till 696 ton under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(56)

Medan importen från Kina utgjorde en marknadsandel på 5 % och 1,1 miljoner ton under den ursprungliga undersökningsperioden har den, på grundval av uppgifter från Eurostat, praktiskt taget försvunnit från marknaden. Faktum är att importen från Kina minskade från 3 108 ton till 696 ton under skadeundersökningsperioden.

| (57) | Företaget med en tullsats på 7,9 % är ett företag närstående ArcelorMittal Group och tillverkar enligt klagandena inte längre några betydande mängder valstråd. Dock upphörde även de övriga kinesiska exporterande tillverkarna med sin försäljning till unionen. Marknaden för valstråd förefaller vara mycket priskänslig och prishöjningen på 24 % till följd av den gällande antidumpningstullen ledde till att de kinesiska exportörerna tappade intresset för unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(57)

Företaget med en tullsats på 7,9 % är ett företag närstående ArcelorMittal Group och tillverkar enligt klagandena inte längre några betydande mängder valstråd. Dock upphörde även de övriga kinesiska exporterande tillverkarna med sin försäljning till unionen. Marknaden för valstråd förefaller vara mycket priskänslig och prishöjningen på 24 % till följd av den gällande antidumpningstullen ledde till att de kinesiska exportörerna tappade intresset för unionsmarknaden.

b)   Priser på import från det berörda landet och prisunderskridande

| (58) | Importpriserna fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat. På grund av de försumbara volymer som importerades från Kina till EU, det bristande samarbetet från de kinesiska tillverkarna och bristen på produkttypsrelaterade prisuppgifter på deras försumbara importvolymer, var det inte möjligt att göra en meningsfull beräkning av prisunderskridandet. De kinesiska exportpriserna till tredjeländer, som framgår av tabell 1, underskred dock unionsindustrins försäljningspriser med mer än 25 % i genomsnitt. Därför förväntas ett liknande betydande prisunderskridande på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(58)

Importpriserna fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat. På grund av de försumbara volymer som importerades från Kina till EU, det bristande samarbetet från de kinesiska tillverkarna och bristen på produkttypsrelaterade prisuppgifter på deras försumbara importvolymer, var det inte möjligt att göra en meningsfull beräkning av prisunderskridandet. De kinesiska exportpriserna till tredjeländer, som framgår av tabell 1, underskred dock unionsindustrins försäljningspriser med mer än 25 % i genomsnitt. Därför förväntas ett liknande betydande prisunderskridande på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

3.   Import från andra tredjeländer utan antidumpningsåtgärder

| (59) | De länder som står för den största exporten till unionen är Moldavien, Norge, Ryssland, Ukraina och Schweiz. Den totala importen av den berörda produkten från tredjeländer ökade med 19,2 % (från 1,22 till 1,45 miljoner ton) under skadeundersökningsperioden, och utgjorde 7,5 % av förbrukningen i unionen. Under samma period skedde en stadig minskning av det genomsnittliga importpriset per enhet från 592 till 506 euro per ton, dvs. en minskning med 14,6 %.

  Tabell 4


  Import från tredjeländer











  Land | | 2011 | 2012 | 2013 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moldavien | Volym (i ton) | 47 084 | 99 126 | 86 083 | 185 982 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 211 | 183 | 395 |
| Marknadsandel (i %) | 0,25 | 0,62 | 0,50 | 1,04 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 528 | 483 | 445 | 438 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 91 | 84 | 83 |
| Norge | Volym (i ton) | 130 614 | 128 439 | 125 267 | 134 313 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 98 | 96 | 103 |
| Marknadsandel (i %) | 0,71 | 0,80 | 0,73 | 0,75 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 552 | 538 | 495 | 486 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 97 | 90 | 88 |
| Ryssland | Volym (i ton) | 47 185 | 89 236 | 91 037 | 112 748 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 189 | 193 | 239 |
| Marknadsandel (i %) | 0,25 | 0,56 | 0,53 | 0,63 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 494 | 486 | 436 | 425 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 98 | 88 | 86 |
| Ukraina | Volym (i ton) | 379 216 | 193 955 | 256 928 | 307 276 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 51 | 68 | 81 |
| Marknadsandel (i %) | 2,05 | 1,21 | 1,50 | 1,72 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 505 | 507 | 457 | 443 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 100 | 90 | 88 |
| Schweiz | Volym (i ton) | 290 689 | 293 352 | 297 980 | 298 104 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 101 | 103 | 103 |
| Marknadsandel (i %) | 1,57 | 1,83 | 1,74 | 1,67 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 694 | 632 | 607 | 596 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 91 | 87 | 86 |
| Övriga tredjeländer totalt | Volym (i ton) | 1 220 464 | 1 086 787 | 1 250 867 | 1 454 411 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 89 | 102 | 119 |
| Marknadsandel (i %) | 6,59 | 6,78 | 7,30 | 8,16 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 591 | 564 | 522 | 506 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 95 | 88 | 86 |
| Totalt från tredjeländer | Volym (i ton) | 1 223 572 | 1 087 698 | 1 250 955 | 1 455 107 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 89 | 102 | 119 |
| Marknadsandel (i %) | 6,61 | 6,79 | 7,30 | 8,16 |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 592 | 564 | 522 | 506 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 95 | 88 | 85 |
| Källa: Eurostat. |

(59)

De länder som står för den största exporten till unionen är Moldavien, Norge, Ryssland, Ukraina och Schweiz. Den totala importen av den berörda produkten från tredjeländer ökade med 19,2 % (från 1,22 till 1,45 miljoner ton) under skadeundersökningsperioden, och utgjorde 7,5 % av förbrukningen i unionen. Under samma period skedde en stadig minskning av det genomsnittliga importpriset per enhet från 592 till 506 euro per ton, dvs. en minskning med 14,6 %.

Tabell 4

Import från tredjeländer

Land

2011

2012

2013

ÖP

Moldavien

Volym (i ton)

47 084

99 126

86 083

185 982

Index (2011 = 100)

100

211

183

395

Marknadsandel (i %)

0,25

0,62

0,50

1,04

Genomsnittligt pris (euro per ton)

528

483

445

438

Index (2011 = 100)

100

91

84

83

Norge

Volym (i ton)

130 614

128 439

125 267

134 313

Index (2011 = 100)

100

98

96

103

Marknadsandel (i %)

0,71

0,80

0,73

0,75

Genomsnittligt pris (euro per ton)

552

538

495

486

Index (2011 = 100)

100

97

90

88

Ryssland

Volym (i ton)

47 185

89 236

91 037

112 748

Index (2011 = 100)

100

189

193

239

Marknadsandel (i %)

0,25

0,56

0,53

0,63

Genomsnittligt pris (euro per ton)

494

486

436

425

Index (2011 = 100)

100

98

88

86

Ukraina

Volym (i ton)

379 216

193 955

256 928

307 276

Index (2011 = 100)

100

51

68

81

Marknadsandel (i %)

2,05

1,21

1,50

1,72

Genomsnittligt pris (euro per ton)

505

507

457

443

Index (2011 = 100)

100

100

90

88

Schweiz

Volym (i ton)

290 689

293 352

297 980

298 104

Index (2011 = 100)

100

101

103

103

Marknadsandel (i %)

1,57

1,83

1,74

1,67

Genomsnittligt pris (euro per ton)

694

632

607

596

Index (2011 = 100)

100

91

87

86

Övriga tredjeländer totalt

Volym (i ton)

1 220 464

1 086 787

1 250 867

1 454 411

Index (2011 = 100)

100

89

102

119

Marknadsandel (i %)

6,59

6,78

7,30

8,16

Genomsnittligt pris (euro per ton)

591

564

522

506

Index (2011 = 100)

100

95

88

86

Totalt från tredjeländer

Volym (i ton)

1 223 572

1 087 698

1 250 955

1 455 107

Index (2011 = 100)

100

89

102

119

Marknadsandel (i %)

6,61

6,79

7,30

8,16

Genomsnittligt pris (euro per ton)

592

564

522

506

Index (2011 = 100)

100

95

88

85

Källa: Eurostat.

4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

| (60) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(60)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.

| (61) | I detta arbete skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. De makroekonomiska indikatorerna för skadeundersökningsperioden fastställdes, analyserades och verifierades på grundval av uppgifter från unionsindustrin. De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av de uppgifter som samlats in och verifierats på nivån för de unionstillverkare som ingick i stickprovsurvalet. |
| --- | --- |

(61)

I detta arbete skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. De makroekonomiska indikatorerna för skadeundersökningsperioden fastställdes, analyserades och verifierades på grundval av uppgifter från unionsindustrin. De mikroekonomiska indikatorerna fastställdes på grundval av de uppgifter som samlats in och verifierats på nivån för de unionstillverkare som ingick i stickprovsurvalet.

| (62) | I de följande avsnitten är de makroekonomiska indikatorerna följande: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, lager, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. De mikroekonomiska indikatorerna är följande: genomsnittliga priser per enhet, produktionskostnader, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och arbetskraftskostnader. |
| --- | --- |

(62)

I de följande avsnitten är de makroekonomiska indikatorerna följande: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, lager, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. De mikroekonomiska indikatorerna är följande: genomsnittliga priser per enhet, produktionskostnader, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga och arbetskraftskostnader.

a)   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (63) | Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2011 | 2012 | 2013 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym
  (i ton) | 21 502 127 | 18 565 812 | 19 742 360 | 20 236 339 |
| Produktionsvolym

  Index | 100 | 86 | 92 | 94 |
| Produktionskapacitet
  (i ton) | 28 147 358 | 28 001 765 | 28 051 425 | 28 061 036 |
| Produktionskapacitet

  Index | 100 | 99 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande
  (%) | 76 | 66 | 70 | 72 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret. |

(63)

Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2011

2012

2013

ÖP

Produktionsvolym

(i ton)

21 502 127

18 565 812

19 742 360

20 236 339

Produktionsvolym

Index

100

86

92

94

Produktionskapacitet

(i ton)

28 147 358

28 001 765

28 051 425

28 061 036

Produktionskapacitet

Index

100

99

100

100

Kapacitetsutnyttjande

(%)

76

66

70

72

Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.

| (64) | Under skadeundersökningsperioden minskade produktionen med 6 %, produktionskapaciteten förblev stabil och kapacitetsutnyttjandet sjönk från 76 % till 72 %. |
| --- | --- |

(64)

Under skadeundersökningsperioden minskade produktionen med 6 %, produktionskapaciteten förblev stabil och kapacitetsutnyttjandet sjönk från 76 % till 72 %.

b)   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (65) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2011 | 2012 | 2013 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym i unionen
  (i ton) | 17 298 867 | 14 936 546 | 15 883 101 | 16 371 571 |
| Försäljningsvolym i unionen

  Index | 100 | 86 | 92 | 95 |
| Marknadsandel
  (i %) | 93,4 | 93,2 | 92,7 | 91,8 |
| Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret. |

(65)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

2011

2012

2013

ÖP

Försäljningsvolym i unionen

(i ton)

17 298 867

14 936 546

15 883 101

16 371 571

Försäljningsvolym i unionen

Index

100

86

92

95

Marknadsandel

(i %)

93,4

93,2

92,7

91,8

Källa: Eurostat och svar på frågeformuläret.

| (66) | Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(66)

Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden.

c)   Tillväxt

| (67) | Förbrukningen i unionen minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden, under det att unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 5 %, vilket innebar att marknadsandelen minskade med 1,6 procentenheter. |
| --- | --- |

(67)

Förbrukningen i unionen minskade med 4 % under skadeundersökningsperioden, under det att unionsindustrins försäljningsvolym minskade med 5 %, vilket innebar att marknadsandelen minskade med 1,6 procentenheter.

d)   Sysselsättning och produktivitet

| (68) | Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2011 | 2012 | 2013 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 8 888 | 8 851 | 8 849 | 8 991 |
| Antal anställda

  Index | 100 | 100 | 100 | 101 |
| Produktivitet (enhet/anställd) | 2 419 | 2 098 | 2 231 | 2 251 |
| Produktivitet (enhet/anställd)

  Index | 100 | 87 | 92 | 93 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(68)

Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

2011

2012

2013

Översynsperioden

Antal anställda

8 888

8 851

8 849

8 991

Antal anställda

Index

100

100

100

101

Produktivitet (enhet/anställd)

2 419

2 098

2 231

2 251

Produktivitet (enhet/anställd)

Index

100

87

92

93

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (69) | Sysselsättningen förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Samtidigt sjönk produktiviteten med 7 % på grund av minskad produktion, vilket framgår av tabell 7 i skäl 68. |
| --- | --- |

(69)

Sysselsättningen förblev relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Samtidigt sjönk produktiviteten med 7 % på grund av minskad produktion, vilket framgår av tabell 7 i skäl 68.

5.   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (70) | Den dumpningsmarginal som fastställdes för Kina i den ursprungliga undersökningen låg högt över miniminivån, medan importvolymen från Kina låg på en försumbar nivå under hela skadeundersökningsperioden. Om åtgärderna upphävs kan verkningarna av den förväntade dumpningen på unionsindustrin bli väsentliga med tanke på den ökande volymen och de fallande priserna på export från Kina till tredjeländer, vilket redan nämnts i skälen 45 och 46. Unionsindustrin höll fortfarande på att återhämta sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning på grund av import av valstråd med ursprung i Kina, vilket nämns i skäl 83. |
| --- | --- |

(70)

Den dumpningsmarginal som fastställdes för Kina i den ursprungliga undersökningen låg högt över miniminivån, medan importvolymen från Kina låg på en försumbar nivå under hela skadeundersökningsperioden. Om åtgärderna upphävs kan verkningarna av den förväntade dumpningen på unionsindustrin bli väsentliga med tanke på den ökande volymen och de fallande priserna på export från Kina till tredjeländer, vilket redan nämnts i skälen 45 och 46. Unionsindustrin höll fortfarande på att återhämta sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning på grund av import av valstråd med ursprung i Kina, vilket nämns i skäl 83.

a)   Priser och faktorer som påverkar priser

| (71) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittliga försäljningspriser | 2011 | 2012 | 2013 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen
  (euro/ton) | 638 | 588 | 545 | 539 |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen

  Index | 100 | 92 | 85 | 85 |
| Produktionskostnad per enhet
  (euro/ton) | 606 | 581 | 533 | 514 |
| Produktionskostnad per enhet

  Index | 100 | 96 | 88 | 85 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(71)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Genomsnittliga försäljningspriser

2011

2012

2013

ÖP

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen

(euro/ton)

638

588

545

539

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen

Index

100

92

85

85

Produktionskostnad per enhet

(euro/ton)

606

581

533

514

Produktionskostnad per enhet

Index

100

96

88

85

Källa: Svar på frågeformuläret.

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen och produktionskostnaden minskade med 15 % under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga försäljningspriset följde därför utvecklingen av kostnaderna.

b)   Arbetskraftskostnader

| (72) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2011 | 2012 | 2013 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 51 320 | 53 514 | 52 366 | 51 814 |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

  Index | 100 | 104 | 102 | 101 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(72)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2011

2012

2013

ÖP

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

51 320

53 514

52 366

51 814

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Index

100

104

102

101

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (73) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd har förblivit stabil under skadeundersökningsperioden. Detta kan huvudsakligen förklaras av ökade insatser från unionsindustrin för att kontrollera produktionskostnaderna och på så sätt behålla sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(73)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd har förblivit stabil under skadeundersökningsperioden. Detta kan huvudsakligen förklaras av ökade insatser från unionsindustrin för att kontrollera produktionskostnaderna och på så sätt behålla sin konkurrenskraft.

c)   Lagerhållning

| (74) | Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lagerhållning | 2011 | 2012 | 2013 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager
  (ton) | 400 531 | 400 256 | 429 765 | 471 135 |
| Utgående lager

  Index | 100 | 100 | 107 | 118 |
| Utgående lager som andel av produktionen
  (%) | 1,9 | 2,2 | 2,2 | 2,3 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(74)

Unionstillverkarnas lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Lagerhållning

2011

2012

2013

ÖP

Utgående lager

(ton)

400 531

400 256

429 765

471 135

Utgående lager

Index

100

100

107

118

Utgående lager som andel av produktionen

(%)

1,9

2,2

2,2

2,3

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (75) | Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lager totalt med 18 %. En avsevärd del av produktionen av valstråd består av standardprodukter, och unionsindustrin måste därför ha en viss lagerhållning för att snabbt kunna tillgodose kundernas efterfrågan. Det utgående lagret som andel av produktionen förblev relativt stabilt och följde utvecklingen för unionsindustrins produktion. |
| --- | --- |

(75)

Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins lager totalt med 18 %. En avsevärd del av produktionen av valstråd består av standardprodukter, och unionsindustrin måste därför ha en viss lagerhållning för att snabbt kunna tillgodose kundernas efterfrågan. Det utgående lagret som andel av produktionen förblev relativt stabilt och följde utvecklingen för unionsindustrins produktion.

d)   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (76) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2011 | 2012 | 2013 | ÖP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen) | 5,1 | 1,2 | 2,3 | 4,7 |
| Kassaflöde (euro) | 179 540 905 | 82 626 580 | 107 291 306 | 159 860 366 |
| Investeringar (euro) | 103 206 819 | 81 357 885 | 62 499 682 | 42 831 235 |
| Räntabilitet (%) | 3,8 | – 0,1 | 0,8 | 3,0 |
| Källa: Svar på frågeformuläret. |

(76)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2011

2012

2013

ÖP

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

5,1

1,2

2,3

4,7

Kassaflöde (euro)

179 540 905

82 626 580

107 291 306

159 860 366

Investeringar (euro)

103 206 819

81 357 885

62 499 682

42 831 235

Räntabilitet (%)

3,8

– 0,1

0,8

3,0

Källa: Svar på frågeformuläret.

| (77) | Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen av denna försäljning. Lönsamheten minskade från 5,1 % till 4,7 %. Detta är lägre än det vinstmål på 9,9 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen fastställde unionsindustrins lönsamhet genom att nettovinsten före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av omsättningen av denna försäljning. Lönsamheten minskade från 5,1 % till 4,7 %. Detta är lägre än det vinstmål på 9,9 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

| (78) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet och det var positivt under skadeundersökningsperioden. Indikatorn uppvisade dock en betydande minskning på 11 %. Detta väcker farhågor beträffande unionsindustrins förmåga att fortsätta med den nödvändiga självfinansieringen av sin verksamhet. |
| --- | --- |

(78)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet och det var positivt under skadeundersökningsperioden. Indikatorn uppvisade dock en betydande minskning på 11 %. Detta väcker farhågor beträffande unionsindustrins förmåga att fortsätta med den nödvändiga självfinansieringen av sin verksamhet.

| (79) | Investeringarna minskade kraftigt, med 58 %, under skadeundersökningsperioden. De utgjordes huvudsakligen av investeringar som var nödvändiga för modernisering och underhåll samt för uppfyllande av lagstadgade säkerhetskrav. Det faktum att inga investeringar gjordes för att bygga ut kapaciteten kan tyda på en eventuell negativ marknadsutveckling på lång sikt. |
| --- | --- |

(79)

Investeringarna minskade kraftigt, med 58 %, under skadeundersökningsperioden. De utgjordes huvudsakligen av investeringar som var nödvändiga för modernisering och underhåll samt för uppfyllande av lagstadgade säkerhetskrav. Det faktum att inga investeringar gjordes för att bygga ut kapaciteten kan tyda på en eventuell negativ marknadsutveckling på lång sikt.

| (80) | Räntabiliteten är nettovinsten i procent av det bokförda bruttovärdet av investeringarna. Denna indikator minskade från 3,8 % till 3 % under skadeundersökningsperioden till följd av den minskade vinsten. |
| --- | --- |

(80)

Räntabiliteten är nettovinsten i procent av det bokförda bruttovärdet av investeringarna. Denna indikator minskade från 3,8 % till 3 % under skadeundersökningsperioden till följd av den minskade vinsten.

| (81) | Med hänsyn till den minskande lönsamheten och det minskande kassaflödet påverkades företagets kapitalanskaffningsförmåga också negativt. |
| --- | --- |

(81)

Med hänsyn till den minskande lönsamheten och det minskande kassaflödet påverkades företagets kapitalanskaffningsförmåga också negativt.

e)   Unionsindustrins produktion för egna behov

| (82) | På grundval av de uppgifter som samlades in under undersökningen konstaterades produktionen för egna behov vara insignifikant, eftersom bara cirka 11 % av unionsindustrins produktion används internt inom gruppen. I allmänhet leder en högre produktionsvolym till stordriftsfördelar som gynnar den berörda tillverkaren. Unionsindustrin är till största delen vertikalt integrerad och produktionen för egna behov används för ytterligare bearbetning till förädlade produkter inom industrin i ett senare led i förädlingskedjan. Undersökningen visade inte att det förekom något produktionsproblem som var kopplat till produkterna i ett senare led i förädlingskedjan. Produktionen för egna behov förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att unionsindustrins produktion för egna behov inte hade någon negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(82)

På grundval av de uppgifter som samlades in under undersökningen konstaterades produktionen för egna behov vara insignifikant, eftersom bara cirka 11 % av unionsindustrins produktion används internt inom gruppen. I allmänhet leder en högre produktionsvolym till stordriftsfördelar som gynnar den berörda tillverkaren. Unionsindustrin är till största delen vertikalt integrerad och produktionen för egna behov används för ytterligare bearbetning till förädlade produkter inom industrin i ett senare led i förädlingskedjan. Undersökningen visade inte att det förekom något produktionsproblem som var kopplat till produkterna i ett senare led i förädlingskedjan. Produktionen för egna behov förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att unionsindustrins produktion för egna behov inte hade någon negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation.

f)   Slutsats om skada

| (83) | Under skadeundersökningsperioden uppvisade samtliga skadeindikatorer för unionsindustrin en negativ trend. Produktionen i unionen minskade med 6 %, kapacitetsutnyttjandet sjönk från 76 % till 72 %, marknadsandelen minskade med 1,6 procentenheter från 93,4 % till 91,8 % och utgående lager ökade med 18 %. Dessutom följde även andra skadeindikatorer, exempelvis försäljningsvolym till icke-närstående parter i unionen (– 6 %) och export till icke-närstående parter (– 22 %), en negativ trend. Priserna per enhet vid försäljning till icke-närstående parter i unionen och produktionskostnaden sjönk båda med 15 %. Lönsamheten minskade från 5,1 % till 4,7 % vilket är lägre än det vinstmål på 9,9 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. Investeringarna minskade avsevärt med 58 % och kassaflödet minskade med 11 %. Mot bakgrund av att sysselsättningen förblev relativt stabil minskade produktiviteten med 7 %. |
| --- | --- |

(83)

Under skadeundersökningsperioden uppvisade samtliga skadeindikatorer för unionsindustrin en negativ trend. Produktionen i unionen minskade med 6 %, kapacitetsutnyttjandet sjönk från 76 % till 72 %, marknadsandelen minskade med 1,6 procentenheter från 93,4 % till 91,8 % och utgående lager ökade med 18 %. Dessutom följde även andra skadeindikatorer, exempelvis försäljningsvolym till icke-närstående parter i unionen (– 6 %) och export till icke-närstående parter (– 22 %), en negativ trend. Priserna per enhet vid försäljning till icke-närstående parter i unionen och produktionskostnaden sjönk båda med 15 %. Lönsamheten minskade från 5,1 % till 4,7 % vilket är lägre än det vinstmål på 9,9 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. Investeringarna minskade avsevärt med 58 % och kassaflödet minskade med 11 %. Mot bakgrund av att sysselsättningen förblev relativt stabil minskade produktiviteten med 7 %.

| (84) | Dessa negativa trender kan inte tillskrivas importen från Kina, eftersom den var begränsad både när det gäller volym och marknadsandelar. Analysen inriktas därför på den inverkan som ett återupptagande av importen från Kina skulle ha på unionsindustrin som inte har återhämtat sig helt från den tidigare dumpningen från Kina. |
| --- | --- |

(84)

Dessa negativa trender kan inte tillskrivas importen från Kina, eftersom den var begränsad både när det gäller volym och marknadsandelar. Analysen inriktas därför på den inverkan som ett återupptagande av importen från Kina skulle ha på unionsindustrin som inte har återhämtat sig helt från den tidigare dumpningen från Kina.

F.   SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN ÅTERKOMMER ELLER FORTSÄTTER

1.   Inledande anmärkning

| (85) | Även om importvolymerna från Kina har minskat betydligt efter det att åtgärderna infördes 2009 anser man att den återstående betydande produktionskapaciteten i Kina lätt kan styras om mot unionsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra. |
| --- | --- |

(85)

Även om importvolymerna från Kina har minskat betydligt efter det att åtgärderna infördes 2009 anser man att den återstående betydande produktionskapaciteten i Kina lätt kan styras om mot unionsmarknaden om åtgärderna tillåts upphöra.

2.   Påverkan från den prognostiserade importvolymen från Kina och prispåverkan om åtgärderna skulle upphävas

| (86) | Såsom fastställs i skäl 40–42 uppgår den totala produktionskapaciteten av valstråd till över 150 miljoner ton medan den uppskattade outnyttjade kapaciteten uppgår till cirka 50 miljoner ton. Båda dessa volymer är betydligt större än unionens totala förbrukning av valstråd. Såsom framgår av den kinesiska statistiken har Kina under senare år lyckats styra sin överskottsproduktion från unionen till andra länder med färre handelsbegränsningar. Detta har emellertid ändrats, eftersom det på vissa av marknaderna i tredjeländer nyligen har införts skyddsåtgärder som effektivt stänger eller åtminstone försämrar tillträdet för kinesisk import. Under alla omständigheter är unionsmarknaden fortfarande attraktiv på grund av de relativt höga försäljningspriserna för den berörda produkten jämfört med andra marknader i tredjeländer. Med hänsyn till den dragningskraft som unionsmarknaden utövar genom sin storlek och sina prisnivåer är det därför rimligt att anta att en väsentlig del av den nuvarande kinesiska produktionen skulle styras om till unionen, om åtgärderna skulle upphävas. Med beaktande av den aktuella skadebilden och de kinesiska exportörernas dumpningspraxis framgick av undersökningen att ett upphörande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av exporten från Kina till dumpade priser, och därmed vålla unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(86)

Såsom fastställs i skäl 40–42 uppgår den totala produktionskapaciteten av valstråd till över 150 miljoner ton medan den uppskattade outnyttjade kapaciteten uppgår till cirka 50 miljoner ton. Båda dessa volymer är betydligt större än unionens totala förbrukning av valstråd. Såsom framgår av den kinesiska statistiken har Kina under senare år lyckats styra sin överskottsproduktion från unionen till andra länder med färre handelsbegränsningar. Detta har emellertid ändrats, eftersom det på vissa av marknaderna i tredjeländer nyligen har införts skyddsåtgärder som effektivt stänger eller åtminstone försämrar tillträdet för kinesisk import. Under alla omständigheter är unionsmarknaden fortfarande attraktiv på grund av de relativt höga försäljningspriserna för den berörda produkten jämfört med andra marknader i tredjeländer. Med hänsyn till den dragningskraft som unionsmarknaden utövar genom sin storlek och sina prisnivåer är det därför rimligt att anta att en väsentlig del av den nuvarande kinesiska produktionen skulle styras om till unionen, om åtgärderna skulle upphävas. Med beaktande av den aktuella skadebilden och de kinesiska exportörernas dumpningspraxis framgick av undersökningen att ett upphörande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av exporten från Kina till dumpade priser, och därmed vålla unionsindustrin väsentlig skada.

3.   Slutsats

| (87) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ett upphävande av de åtgärder som tillämpas på importen från Kina med all sannolikhet skulle leda till att skadan för unionsindustrin skulle återkomma. |
| --- | --- |

(87)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att ett upphävande av de åtgärder som tillämpas på importen från Kina med all sannolikhet skulle leda till att skadan för unionsindustrin skulle återkomma.

G.   UNIONENS INTRESSE

| (88) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(88)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

| (89) | Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter enligt artikel 21.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(89)

Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter enligt artikel 21.2 i grundförordningen.

| (90) | Mot denna bakgrund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna. |
| --- | --- |

(90)

Mot denna bakgrund undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om sannolikheten för återkommande dumpning och skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla de befintliga åtgärderna.

1.   Unionsindustrins intresse

| (91) | Unionsindustrin förlorade marknadsandelar och led väsentlig skada under hela skadeundersökningsperioden. Om åtgärderna upphävs, kommer situationen för unionsindustrin med all sannolikhet att försämras ytterligare. |
| --- | --- |

(91)

Unionsindustrin förlorade marknadsandelar och led väsentlig skada under hela skadeundersökningsperioden. Om åtgärderna upphävs, kommer situationen för unionsindustrin med all sannolikhet att försämras ytterligare.

| (92) | Kommissionen drog därför slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna mot Kina. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen drog därför slutsatsen att det skulle ligga i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna mot Kina.

2.   Importörernas och handlarnas intresse

| (93) | Ingen av importörerna/handlarna gav sig till känna i denna översyn vid giltighetstidens utgång. Det finns inga indikationer på att fortsatta åtgärder skulle ha någon betydande negativ inverkan på deras verksamhet. |
| --- | --- |

(93)

Ingen av importörerna/handlarna gav sig till känna i denna översyn vid giltighetstidens utgång. Det finns inga indikationer på att fortsatta åtgärder skulle ha någon betydande negativ inverkan på deras verksamhet.

3.   Användarnas intresse

| (94) | Ingen av användarna gav sig till känna i denna översyn vid giltighetstidens utgång. När det gäller användarna blev slutsatsen i den ursprungliga undersökningen att den eventuella inverkan av införandet av åtgärder på användarnas verksamhet skulle bli mycket begränsad. För det första köper de flesta användare sin valstråd från icke-kinesiska källor, vilka är vanligt förekommande. För det andra bör den eventuella inverkan av införandet av åtgärder ses mot bakgrund av produkterna i ett senare led i förädlingskedjan, vilka har ett högt mervärde. Mot denna bakgrund dras slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte skulle inverka negativt på användarnas nuvarande situation. |
| --- | --- |

(94)

Ingen av användarna gav sig till känna i denna översyn vid giltighetstidens utgång. När det gäller användarna blev slutsatsen i den ursprungliga undersökningen att den eventuella inverkan av införandet av åtgärder på användarnas verksamhet skulle bli mycket begränsad. För det första köper de flesta användare sin valstråd från icke-kinesiska källor, vilka är vanligt förekommande. För det andra bör den eventuella inverkan av införandet av åtgärder ses mot bakgrund av produkterna i ett senare led i förädlingskedjan, vilka har ett högt mervärde. Mot denna bakgrund dras slutsatsen att ett bibehållande av åtgärderna inte skulle inverka negativt på användarnas nuvarande situation.

4.   Slutsats om unionens intresse

| (95) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina. |
| --- | --- |

(95)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna mot Kina.

H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (96) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter utlämnandet av uppgifter. En berörd part lämnade synpunkter som gav stöd för kommissionens slutsatser. |
| --- | --- |

(96)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter utlämnandet av uppgifter. En berörd part lämnade synpunkter som gav stöd för kommissionens slutsatser.

| (97) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av valstråd med ursprung i Kina som infördes genom förordning (EG) nr 703/2009 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(97)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av valstråd med ursprung i Kina som infördes genom förordning (EG) nr 703/2009 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (98) | I syfte att minimera risken för kringgående på grund av de höga skillnaderna i tullsatser, anses det att det i detta fall behövs särskilda åtgärder för att se till att antidumpningstullarna tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder, som bara gäller företag för vilka en individuell tullsats har införts, innebär att en giltig faktura, som uppfyller kraven i artikel 1.3 i denna förordning, ska uppvisas för medlemsstaternas tullmyndigheter. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på övriga tillverkare. |
| --- | --- |

(98)

I syfte att minimera risken för kringgående på grund av de höga skillnaderna i tullsatser, anses det att det i detta fall behövs särskilda åtgärder för att se till att antidumpningstullarna tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder, som bara gäller företag för vilka en individuell tullsats har införts, innebär att en giltig faktura, som uppfyller kraven i artikel 1.3 i denna förordning, ska uppvisas för medlemsstaternas tullmyndigheter. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på övriga tillverkare.

| (99) | Ett företag får begära att dessa individuella utjämningstullsatser ska tillämpas om det i ett senare skede ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (11). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det, kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(99)

Ett företag får begära att dessa individuella utjämningstullsatser ska tillämpas om det i ett senare skede ändrar namnet på enheten. Denna begäran ska riktas till kommissionen (11). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som gäller för det, kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (100) | Denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009. |
| --- | --- |

(100)

Denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av stänger och tråd, varmvalsade, i oregelbundet upprullade ringar av järn, olegerat stål eller legerat stål, andra än rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina som klassificeras enligt KN-nummer 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 och 7227 90 95.

2.   Följande slutgiltiga utjämningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstull (i %) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 7,9 | A930 |
| Övriga företag | 24,0 | A999 |

Företag

Antidumpningstull (i %)

Taric-tilläggsnummer

Valin Group

7,9

A930

Övriga företag

24,0

A999

3.   Den individuella tullsats som anges för det företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid det företag som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den (volym) valstråd som sålts på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i Folkrepubliken Kina. Jag intygar att den information som lämnas i denna faktura är fullständig och korrekt.” Om ingen sådan faktura uppvisas, ska tullsatsen för ”övriga företag” tillämpas.

4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 703/2009 av den 27 juli 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina och om avslutande av förfarandet rörande import av valstråd med ursprung i Republiken Moldavien och Turkiet (EUT L 203, 5.8.2009, s. 1).

2

(3)  EUT C 318, 1.11.2013, s. 6.

3

(4)  EUT C 252, 2.8.2014, s. 7.

4

(5)  Steel statistical yearbook 2014, Worldsteel Association, http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf

5

(6)  Denna siffra omfattar både kol och valstråd av rostfritt stål (rostfritt stål är inte den berörda produkten). Eurofer, som är medlem av International Stainless Steel Forum, uppskattade att produktionen av rostfri valstråd under hela skadeundersökningsperioden, inbegripet översynsperioden, utgjorde mindre än 5 % av den totala valstrådsproduktionen i Kina.

6

(7)  Av sekretesskäl kan de fastställda faktiska dumpningsmarginalerna inte lämnas ut och presenteras därför i form av intervall.

7

(8)  Turkiet höjde sin vanliga tullsats till 40 % för valstråd i november 2014, dvs. efter översynsperioden och det påverkade därför inte resultaten för det jämförbara landet.

8

(9)  South China Morning Post den 20 januari 2015, Le Figaro den 26 mars 2015, Australian Financial review den 20 april 2015, CNBC den 7 maj 2015.

9

South China Morning Post

Le Figaro

Australian Financial review

CNBC

(10)  Valstråd används i stor utsträckning inom byggsektorn.

10

(11)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel (DG Trade), direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, BELGIEN.

11

---

| 15.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/26

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1847

av den 14 oktober 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 45,0 |
| MA | 141,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 56,6 |
| ZZ | 72,3 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| TR | 115,3 |
| ZZ | 76,1 |
| 0709 93 10 | TR | 137,2 |
| ZZ | 137,2 |
| 0805 50 10 | AR | 163,5 |
| CL | 149,0 |
| TR | 110,0 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 123,3 |
| 0806 10 10 | BR | 274,5 |
| EG | 187,8 |
| MA | 56,6 |
| MK | 97,5 |
| TR | 177,1 |
| ZZ | 158,7 |
| 0808 10 80 | AR | 258,5 |
| CL | 127,9 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 169,4 |
| ZA | 145,4 |
| ZZ | 144,9 |
| 0808 30 90 | CN | 65,9 |
| TR | 134,2 |
| XS | 95,1 |
| ZA | 218,5 |
| ZZ | 128,4 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

45,0

MA

141,5

MK

46,1

TR

56,6

ZZ

72,3

0707 00 05

AL

36,9

TR

115,3

ZZ

76,1

0709 93 10

TR

137,2

ZZ

137,2

0805 50 10

AR

163,5

CL

149,0

TR

110,0

UY

81,3

ZA

112,5

ZZ

123,3

0806 10 10

BR

274,5

EG

187,8

MA

56,6

MK

97,5

TR

177,1

ZZ

158,7

0808 10 80

AR

258,5

CL

127,9

MK

23,1

NZ

169,4

ZA

145,4

ZZ

144,9

0808 30 90

CN

65,9

TR

134,2

XS

95,1

ZA

218,5

ZZ

128,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 15.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/28

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2015/1848

av den 5 oktober 2015

om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik för 2015

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 148.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3),

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Medlemsstaterna och unionen ska arbeta för att utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi och särskilt för att främja en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft och en arbetsmarknad som är mottaglig för ekonomiska förändringar i syfte att uppnå full sysselsättning och sociala framsteg enligt de mål som uppställs i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Medlemsstaterna bör, med beaktande av nationell praxis i fråga om arbetsmarknadens parters ansvar, betrakta främjandet av sysselsättning som en fråga av gemensamt intresse och bör inom rådet samordna sina åtgärder i detta hänseende. |
| --- | --- |

(1)

Medlemsstaterna och unionen ska arbeta för att utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi och särskilt för att främja en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft och en arbetsmarknad som är mottaglig för ekonomiska förändringar i syfte att uppnå full sysselsättning och sociala framsteg enligt de mål som uppställs i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. Medlemsstaterna bör, med beaktande av nationell praxis i fråga om arbetsmarknadens parters ansvar, betrakta främjandet av sysselsättning som en fråga av gemensamt intresse och bör inom rådet samordna sina åtgärder i detta hänseende.

| (2) | Unionen bör bekämpa social utestängning och diskriminering och främja social rättvisa och socialt skydd samt jämställdhet mellan kvinnor och män. Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet bör unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning, samt en hög utbildningsnivå. |
| --- | --- |

(2)

Unionen bör bekämpa social utestängning och diskriminering och främja social rättvisa och socialt skydd samt jämställdhet mellan kvinnor och män. Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet bör unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning, samt en hög utbildningsnivå.

| (3) | Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik stämmer överens med de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik i rådets rekommendation (EU) 2015/1184 (4). De utgör tillsammans de integrerade riktlinjerna för genomförandet av Europa 2020-strategin (nedan kallade de integrerade riktlinjerna för Europa 2020) och bör antas av rådet som vägledning för medlemsstaternas och unionens politik. |
| --- | --- |

(3)

Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik stämmer överens med de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik i rådets rekommendation (EU) 2015/1184 (4). De utgör tillsammans de integrerade riktlinjerna för genomförandet av Europa 2020-strategin (nedan kallade de integrerade riktlinjerna för Europa 2020) och bör antas av rådet som vägledning för medlemsstaternas och unionens politik.

| (4) | I enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har unionen utarbetat och genomfört instrument för politisk samordning av finanspolitiken, den makroekonomiska politiken och den strukturella politiken. I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten inom en övergripande ram för integrerad multilateral övervakning av den ekonomiska politiken samt budget-, sysselsättnings- och socialpolitiken, och den syftar till att uppnå målen i Europa 2020-strategin, särskilt de som rör sysselsättning, utbildning och fattigdomsminskning i rådets beslut 2010/707/EU (5). Den europeiska planeringsterminen förväntas fungera ännu bättre genom att den förenklas och stärks såsom kommissionen föreslår i sin årliga tillväxtöversikt för 2015. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har unionen utarbetat och genomfört instrument för politisk samordning av finanspolitiken, den makroekonomiska politiken och den strukturella politiken. I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten inom en övergripande ram för integrerad multilateral övervakning av den ekonomiska politiken samt budget-, sysselsättnings- och socialpolitiken, och den syftar till att uppnå målen i Europa 2020-strategin, särskilt de som rör sysselsättning, utbildning och fattigdomsminskning i rådets beslut 2010/707/EU (5). Den europeiska planeringsterminen förväntas fungera ännu bättre genom att den förenklas och stärks såsom kommissionen föreslår i sin årliga tillväxtöversikt för 2015.

| (5) | Den finansiella och ekonomiska krisen har uppenbarat stora svagheter i unionens ekonomi och dess medlemsstaters ekonomier. Krisen har också tydligt visat hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. Att säkerställa att unionen gör framsteg mot en smart och hållbar tillväxt för alla och nya arbetstillfällen skapas är den största utmaningen i dag. Detta kräver en samordnad, ambitiös och effektiv politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med EUF-fördraget och unionens ekonomiska styrning. Genom att kombinera åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan, bör dessa politiska åtgärder omfatta stimulans till investeringar, förnyade satsningar på strukturreformer samt utövande av finanspolitiskt ansvar, samtidigt som deras sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser beaktas. Resultattavlan med centrala sysselsättningsindikatorer och sociala indikatorer inom 2015 års gemensamma sysselsättningsrapport är här ett mycket användbart verktyg, som bidrar till att i god tid upptäcka stora problem och skillnader på sysselsättningsområdet och det sociala området och till att identifiera var behovet av politiska insatser är störst. |
| --- | --- |

(5)

Den finansiella och ekonomiska krisen har uppenbarat stora svagheter i unionens ekonomi och dess medlemsstaters ekonomier. Krisen har också tydligt visat hur nära sammanlänkade medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader är. Att säkerställa att unionen gör framsteg mot en smart och hållbar tillväxt för alla och nya arbetstillfällen skapas är den största utmaningen i dag. Detta kräver en samordnad, ambitiös och effektiv politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med EUF-fördraget och unionens ekonomiska styrning. Genom att kombinera åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan, bör dessa politiska åtgärder omfatta stimulans till investeringar, förnyade satsningar på strukturreformer samt utövande av finanspolitiskt ansvar, samtidigt som deras sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser beaktas. Resultattavlan med centrala sysselsättningsindikatorer och sociala indikatorer inom 2015 års gemensamma sysselsättningsrapport är här ett mycket användbart verktyg, som bidrar till att i god tid upptäcka stora problem och skillnader på sysselsättningsområdet och det sociala området och till att identifiera var behovet av politiska insatser är störst.

| (6) | Reformer av arbetsmarknaden, inbegripet de nationella lönesättningsmekanismerna, bör följa nationell praxis beträffande social dialog och lämna nödvändigt politiskt utrymme för en övergripande hänsyn till socioekonomiska frågor. |
| --- | --- |

(6)

Reformer av arbetsmarknaden, inbegripet de nationella lönesättningsmekanismerna, bör följa nationell praxis beträffande social dialog och lämna nödvändigt politiskt utrymme för en övergripande hänsyn till socioekonomiska frågor.

| (7) | Medlemsstaterna och unionen bör även ta itu med krisens sociala konsekvenser och sträva efter att bygga ett sammanhållet samhälle som möjliggör för människor att förutse och hantera förändringar samt aktivt delta i samhällslivet och ekonomin. Tillträde och möjligheter för alla bör tryggas samt fattigdom och social utestängning minskas, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och sociala skyddssystem och undanröjande av hindren för deltagande på arbetsmarknaden. Medlemsstaterna bör också sörja för att alla invånare och regioner gynnas av den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna och unionen bör även ta itu med krisens sociala konsekvenser och sträva efter att bygga ett sammanhållet samhälle som möjliggör för människor att förutse och hantera förändringar samt aktivt delta i samhällslivet och ekonomin. Tillträde och möjligheter för alla bör tryggas samt fattigdom och social utestängning minskas, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och sociala skyddssystem och undanröjande av hindren för deltagande på arbetsmarknaden. Medlemsstaterna bör också sörja för att alla invånare och regioner gynnas av den ekonomiska tillväxten.

| (8) | Att vidta åtgärder enligt de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 är ett viktigt steg mot att uppnå målen i Europa 2020-strategin för en smart och hållbar tillväxt för alla (nedan kallad Europa 2020-strategin). Europa 2020-strategin bör stödjas av en rad politiska insatser på europeisk och nationell nivå som medlemsstaterna och unionen bör genomföra för att de samordnade strukturreformerna ska få positiva spridningseffekter, den övergripande ekonomiska politiken bli balanserad och de europeiska politiska strategierna bidra på ett mer enhetligt sätt till Europa 2020-strategins mål. |
| --- | --- |

(8)

Att vidta åtgärder enligt de integrerade riktlinjerna för Europa 2020 är ett viktigt steg mot att uppnå målen i Europa 2020-strategin för en smart och hållbar tillväxt för alla (nedan kallad Europa 2020-strategin). Europa 2020-strategin bör stödjas av en rad politiska insatser på europeisk och nationell nivå som medlemsstaterna och unionen bör genomföra för att de samordnade strukturreformerna ska få positiva spridningseffekter, den övergripande ekonomiska politiken bli balanserad och de europeiska politiska strategierna bidra på ett mer enhetligt sätt till Europa 2020-strategins mål.

| (9) | De integrerade riktlinjerna för Europa 2020 riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i hög grad involvera parlamenten, samt arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

(9)

De integrerade riktlinjerna för Europa 2020 riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i hög grad involvera parlamenten, samt arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället.

| (10) | De integrerade riktlinjerna för Europa 2020 vägleder medlemsstaterna i genomförandet av reformer och avspeglar det ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaterna. Dessa integrerade riktlinjer ligger i linje med stabilitets- och tillväxtpakten och med befintlig europeisk lagstiftning. Dessa integrerade riktlinjer bör ligga till grund för eventuella landsspecifika rekommendationer som rådet kan ge medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(10)

De integrerade riktlinjerna för Europa 2020 vägleder medlemsstaterna i genomförandet av reformer och avspeglar det ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaterna. Dessa integrerade riktlinjer ligger i linje med stabilitets- och tillväxtpakten och med befintlig europeisk lagstiftning. Dessa integrerade riktlinjer bör ligga till grund för eventuella landsspecifika rekommendationer som rådet kan ge medlemsstaterna.

| (11) | Sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd bör övervaka hur den relevanta politiken genomförs mot bakgrund av riktlinjerna för sysselsättning i enlighet med sina respektive fördragsenliga mandat. Dessa kommittéer och andra förberedande rådsorgan som medverkar i samordningen av den ekonomiska politiken och socialpolitiken bör samarbeta nära. |
| --- | --- |

(11)

Sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd bör övervaka hur den relevanta politiken genomförs mot bakgrund av riktlinjerna för sysselsättning i enlighet med sina respektive fördragsenliga mandat. Dessa kommittéer och andra förberedande rådsorgan som medverkar i samordningen av den ekonomiska politiken och socialpolitiken bör samarbeta nära.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som framgår av bilagan antas härmed. Dessa riktlinjer ska utgöra en del av de integrerade riktlinjerna för Europa 2020.

Artikel 2

De riktlinjer som framgår av bilagan ska beaktas av medlemsstaterna i deras sysselsättningspolitik och reformprogram, vilka ska rapporteras i linje med artikel 148.3 i EUF-fördraget.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Luxemburg den 5 oktober 2015.

På rådets vägnar

N. SCHMIT

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 8 juli 2015 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Yttrande av den 27 maj 2015 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  Yttrande av den 4 juni 2015 (ännu ej offentliggjort i EUT).

3

(4)  Rådets rekommendation (EU) 2015/1184 av den 14 juli 2015 om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och Europeiska unionens ekonomiska politik (EUT L 192, 18.7.2015, s. 27).

4

(5)  Rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (EUT L 308, 24.11.2010, s. 46).

5

---

BILAGA

RIKTLINJER FÖR MEDLEMSSTATERNAS SYSSELSÄTTNINGSPOLITIK

DEL II AV DE INTEGRERADE RIKTLINJERNA FÖR EUROPA 2020

Riktlinje 5: Stimulera efterfrågan på arbetskraft

Medlemsstaterna bör underlätta skapandet av högkvalitativa arbetstillfällen, undanröja hinder för nyanställningar i företag, främja entreprenörskap och i synnerhet stödja bildandet av småföretag och deras tillväxt. Medlemsstaterna bör aktivt främja den sociala ekonomin och social innovation.

En skatteväxling bör göras från arbete till andra former av beskattning som är mindre skadliga för sysselsättningen och tillväxten, samtidigt som inkomsterna måste tryggas för tillräckligt socialt skydd och tillväxtfrämjande utgifter. En sänkning av skatten på arbete bör syfta till att undanröja hinder och negativa incitament när det gäller deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden.

Medlemsstaterna bör, i samarbete med arbetsmarknadens parter och i enlighet med nationell praxis, uppmuntra lönesättningsmekanismer som gör det möjligt att anpassa lönerna till produktivitetsutvecklingen. Man bör ta hänsyn till olikheter i kompetens och skillnader i ekonomiska resultat mellan regioner, sektorer och företag. När medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter fastställer minimilöner bör de beakta hur minimilönerna påverkar fattigdomen bland förvärvsarbetande, skapandet av nya arbetstillfällen och konkurrenskraften.

Riktlinje 6: Öka arbetskraftsutbudet och arbetskraftens färdigheter och kompetens

Medlemsstaterna bör, i samarbete med arbetsmarknadens parter, främja produktivitet och anställbarhet genom ett tillräckligt utbud av relevant kunskap och kompetens och relevanta färdigheter. Medlemsstaterna bör göra nödvändiga investeringar i alla utbildningssystem i syfte att förbättra deras effektivitet och ändamålsenlighet för att höja färdighets- och kompetensnivån hos arbetskraften, som då bättre kan förutse och svara mot de snabbt föränderliga behoven på de dynamiska arbetsmarknaderna i en alltmer digital ekonomi och med tanke på tekniska, miljömässiga och demografiska förändringar. Medlemsstaterna bör intensifiera sina insatser för att förbättra allas tillgång till livslångt lärande av god kvalitet och genomföra strategier för aktivt åldrande som möjliggör ett längre arbetsliv.

Strukturella svagheter i utbildningssystemen måste åtgärdas för att trygga utbildningskvaliteten samt minska antalet unga som avbryter skolgången. Medlemsstaterna bör höja utbildningsnivån, verka för system för arbetsplatsbaserat lärande, såsom varvad utbildning, förbättra yrkesutbildningen och öka möjligheterna till erkännande och validering av färdigheter och kompetenser som förvärvats utanför den formella utbildningen.

Hög arbetslöshet och inaktivitet bör åtgärdas. Långvarig och strukturell arbetslöshet bör minskas avsevärt och förebyggas genom övergripande och sinsemellan ömsesidigt förstärkande strategier som inbegriper individanpassat aktivt stöd för att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Ungdomsarbetslösheten och det stora antalet unga som varken arbetar eller studerar bör behandlas på ett övergripande sätt genom en strukturell förbättring av övergången från skola till arbete, bland annat genom att ungdomsgarantin genomförs fullt ut.

Hindren för sysselsättning bör undanröjas, särskilt för missgynnade grupper.

Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden bör ökas och jämställdhet måste säkerställas bland annat genom lika lön. Möjligheten att förena arbete och familjeliv bör främjas, i synnerhet tillgången till ekonomiskt överkomlig och högkvalitativ förskoleverksamhet, barnomsorg och långtidsvård.

Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja Europeiska socialfonden och annan unionsfinansiering för att främja sysselsättning, social integration, livslångt lärande och utbildning samt förbättra den offentliga förvaltningen.

Riktlinje 7: Förbättra arbetsmarknadens funktion

Medlemsstaterna bör ta hänsyn till principerna för flexibilitet och trygghet (principerna om flexicurity). De bör bidra till att minska och förebygga segmenteringen av arbetsmarknaden och bekämpa odeklarerat arbete. Regler om anställningsskydd, arbetsrätt och institutioner bör alla ge goda förutsättningar för rekrytering samtidigt som ett adekvat skydd för alla arbetstagare och arbetssökande erbjuds. Sysselsättning med hög kvalitet bör tryggas i form av socioekonomisk trygghet, arbetsorganisation, utbildningsmöjligheter, arbetsvillkor (inbegripet arbetsmiljö) och balans mellan arbetsliv och privatliv.

I överensstämmelse med nationell praxis, och i syfte att få en bättre fungerande och effektiv social dialog på nationell nivå, bör medlemsstaterna aktivt involvera de nationella parlamenten och arbetsmarknadens parter när reformer och politik utformas och genomförs.

Medlemsstaterna bör stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken genom att öka effektiviteten och bredda målgrupperna, räckvidden och täckningen samt låta den samverka med passiva åtgärder, tillsammans med rättigheter och skyldigheter för den arbetslöse att aktivt söka arbete. Politiken bör ha som målsättning att förbättra matchningen på arbetsmarknaden och stödja hållbara övergångar på arbetsmarknaden.

Medlemsstaterna bör eftersträva bättre och mer effektiva offentliga arbetsförmedlingar i syfte att minska och förkorta arbetslösheten genom att erbjuda skräddarsydda lösningar för att stödja arbetssökande, stödja efterfrågan på arbetsmarknaden och införa system för resultatmätning. Medlemsstaterna bör på ett effektivt sätt aktivera och ge möjligheter åt dem som kan delta på arbetsmarknaden, samtidigt som man skyddar dem som inte kan delta. Medlemsstaterna bör främja inkluderande arbetsmarknader som är öppna för alla kvinnor och män genom att införa effektiva antidiskrimineringsåtgärder och förbättra anställbarheten genom investeringar i humankapital.

Arbetstagarnas rörlighet bör främjas i syfte att utnyttja den fulla potentialen hos den europeiska arbetsmarknaden. Hindren för rörlighet vad gäller tjänstepensioner och erkännande av kvalifikationer bör avlägsnas. Samtidigt bör medlemsstaterna förebygga missbruk av gällande regler samt ta fasta på potentiell kompetensflykt från vissa regioner.

Riktlinje 8: Verka för social integration, bekämpa fattigdom och främja lika möjligheter

Medlemsstaterna bör modernisera de sociala trygghetssystemen för ett ändamålsenligt, effektivt och tillräckligt skydd i alla skeden av livet och därmed verka för social integration, främja lika möjligheter för både kvinnor och män samt råda bot på ojämlikhet. Om övergripande strategier kompletteras med selektiva strategier förbättras effektiviteten, och förenklingen bör leda till bättre tillgänglighet och kvalitet. Förebyggande och integrerade strategier bör uppmärksammas i större utsträckning. De sociala trygghetssystemen bör främja social integration genom att uppmuntra människor att delta aktivt på arbetsmarknaden och i samhället. Ekonomiskt överkomliga, tillgängliga och kvalitativa tjänster såsom barnomsorg, fritidsverksamhet, utbildning, bostäder, hälso- och sjukvård och långtidsvård är nödvändiga. Man bör även särskilt uppmärksamma grundläggande tjänster och åtgärder för att förebygga avbruten skolgång, minska fattigdomen bland förvärvsarbetande och bekämpa fattigdom och social utestängning.

I detta syfte bör en rad olika kompletterande åtgärder sättas in, i enlighet med principerna om aktiv inkludering, bland annat arbetsmarknadsåtgärder, möjliggörande tjänster, överkomliga kvalitetstjänster och tillräckligt inkomststöd, som anpassats efter individuella behov. De sociala trygghetssystemen bör utformas för att underlätta täckning för alla som är berättigade till det, stödja skydd av och investeringar i humankapital och bidra till att förebygga, minska och skydda mot fattigdom och social utestängning under hela livet.

Mot bakgrund av den ökande livslängden och andra demografiska förändringar bör medlemsstaterna säkra hållbara och tillräckliga pensionssystem för kvinnor och män. Medlemsstaterna bör förbättra kvaliteten, tillgängligheten, effektiviteten och ändamålsenligheten inom sjuk- och hälsovård samt långvarig vård och omsorg, och samtidigt säkra hållbarheten.

---

| 15.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 268/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 268/33

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2015/1849

av den 13 oktober 2015

om åtgärder för att förhindra att skadegörare introduceras i och sprids inom unionen vad gäller vissa grönsaker med ursprung i Ghana

[delgivet med nr C(2015) 6858]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 16.3 tredje meningen, och

av följande skäl:

| (1) | Växtskyddskontroller som medlemsstaterna genomfört på sändningar av vissa växter och växtprodukter med ursprung i Ghana visade att många av dessa växter och växtprodukter var angripna av skadegörare, främst icke-europeiska Tephritidae, t.ex. Ceratitis cosyra (Walker), Thrips palmi Karny eller Bemisia tabaci (Genn.). Antalet sändningar från Ghana som vägrats införsel till unionen på grund av skadegörare har visat en betydande uppåtgående trend sedan 2009. De flesta sändningar som vägrats införsel omfattade växter, utom fröer, av Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. och Solanum L., utom S. lycopersicum L. (nedan kallade de angivna varorna). |
| --- | --- |

(1)

Växtskyddskontroller som medlemsstaterna genomfört på sändningar av vissa växter och växtprodukter med ursprung i Ghana visade att många av dessa växter och växtprodukter var angripna av skadegörare, främst icke-europeiska Tephritidae, t.ex. Ceratitis cosyra (Walker), Thrips palmi Karny eller Bemisia tabaci (Genn.). Antalet sändningar från Ghana som vägrats införsel till unionen på grund av skadegörare har visat en betydande uppåtgående trend sedan 2009. De flesta sändningar som vägrats införsel omfattade växter, utom fröer, av Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. och Solanum L., utom S. lycopersicum L. (nedan kallade de angivna varorna).

| (2) | De revisioner som kommissionen genomfört i Ghana under 2012 och 2015 visade på brister i systemet för sundhetscertifiering för export. Trots försäkringar och åtgärder som tillkännagivits av de behöriga myndigheterna i Ghana har antalet sändningar som vägrats införsel ökat ytterligare. |
| --- | --- |

(2)

De revisioner som kommissionen genomfört i Ghana under 2012 och 2015 visade på brister i systemet för sundhetscertifiering för export. Trots försäkringar och åtgärder som tillkännagivits av de behöriga myndigheterna i Ghana har antalet sändningar som vägrats införsel ökat ytterligare.

| (3) | Mot bakgrund av resultatet från dessa revisioner och antalet sändningar som vägrats införsel konstaterade kommissionen att Ghanas nuvarande fytosanitära skyddsåtgärder är otillräckliga för att säkerställa att sändningar av växter och växtprodukter med ursprung i Ghana är fria från skadegörare eller för att förhindra risken för att skadegörare introduceras i unionen genom import av de angivna varorna. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av resultatet från dessa revisioner och antalet sändningar som vägrats införsel konstaterade kommissionen att Ghanas nuvarande fytosanitära skyddsåtgärder är otillräckliga för att säkerställa att sändningar av växter och växtprodukter med ursprung i Ghana är fria från skadegörare eller för att förhindra risken för att skadegörare introduceras i unionen genom import av de angivna varorna.

| (4) | Åtgärder bör vidtas för att hantera den risk som import av de angivna varorna till unionen utgör. Följaktligen bör införsel av de angivna varorna till unionen förbjudas. |
| --- | --- |

(4)

Åtgärder bör vidtas för att hantera den risk som import av de angivna varorna till unionen utgör. Följaktligen bör införsel av de angivna varorna till unionen förbjudas.

| (5) | Åtgärderna bör gälla till och med den 31 december 2016 för att hantera den fortlöpande risken för introduktion och för att ge Ghana möjlighet att uppgradera sitt certifieringssystem. |
| --- | --- |

(5)

Åtgärderna bör gälla till och med den 31 december 2016 för att hantera den fortlöpande risken för introduktion och för att ge Ghana möjlighet att uppgradera sitt certifieringssystem.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det ska vara förbjudet att till unionen föra in växter, utom fröer, av Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. och Solanum L., utom S. lycopersicum L., med ursprung i Ghana.

Artikel 2

Artikel 1 ska tillämpas till och med den 31 december 2016.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 13 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

---