# Úradný vestník L 250/2015

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 250 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5825. septembra 2015 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 250

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5825. septembra 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1582 zo 17. júla 2013 o opatreniach SA.30704 – 12/C (ex NN 53/10), ktoré Lotyšsko vykonalo pre Hypotekárnu a zemskú banku Lotyšska S.A. – komerčný segment
  [oznámené pod číslom C(2013) 4406]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1583 zo 4. augusta 2014 o schéme štátnej pomoci SA.18859 (11/C) (ex 65/10 NN), ktorú zaviedlo Spojené kráľovstvo – Oslobodenie od dane z kameniva v Severnom Írsku (ex N 2/04)
  [oznámené pod číslom C(2014) 5466]

   (
  1
  ) | 18 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1584 z 1. októbra 2014 o štátnej pomoci SA.23098 (C 37/07) (ex NN 36/07), ktorú poskytlo Taliansko v prospech spoločnosti Società di Gestione dell'Aeroporto di Alghero So.Ge.A.AL S.p.A. a iných leteckých dopravcov, ktorí pôsobia na letisku Alghero
  [oznámené pod číslom C(2014) 6838]

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1585 z 25. novembra 2014 o schéme štátnej pomoci SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN), [ktorú poskytlo Nemecko na podporu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov a energeticky náročných odberateľov]
  [oznámené pod číslo C(2014) 8786]

   (
  1
  ) | 122 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1586 z 26. februára 2015 o opatrení SA.35388 (13/C) (ex 13/NN a ex 12/N) – Poľsko – Zriadenie letiska Gdynia-Kosakowo
  [oznámené pod číslom C(2015) 1281]

   (
  1
  ) | 165 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1587 zo 7. mája 2015 o štátnej pomoci SA.35546 (2013/C) (ex 2012/NN), ktorú poskytlo Portugalsko spoločnosti Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.
  [oznámené pod číslom C(2015) 3036]

   (
  1
  ) | 208 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1582 zo 17. júla 2013 o opatreniach SA.30704 – 12/C (ex NN 53/10), ktoré Lotyšsko vykonalo pre Hypotekárnu a zemskú banku Lotyšska S.A. – komerčný segment
  [oznámené pod číslom C(2013) 4406]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2013) 4406]

1

1

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1583 zo 4. augusta 2014 o schéme štátnej pomoci SA.18859 (11/C) (ex 65/10 NN), ktorú zaviedlo Spojené kráľovstvo – Oslobodenie od dane z kameniva v Severnom Írsku (ex N 2/04)
  [oznámené pod číslom C(2014) 5466]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2014) 5466]

1

18

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1584 z 1. októbra 2014 o štátnej pomoci SA.23098 (C 37/07) (ex NN 36/07), ktorú poskytlo Taliansko v prospech spoločnosti Società di Gestione dell'Aeroporto di Alghero So.Ge.A.AL S.p.A. a iných leteckých dopravcov, ktorí pôsobia na letisku Alghero
  [oznámené pod číslom C(2014) 6838]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2014) 6838]

1

38

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1585 z 25. novembra 2014 o schéme štátnej pomoci SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN), [ktorú poskytlo Nemecko na podporu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov a energeticky náročných odberateľov]
  [oznámené pod číslo C(2014) 8786]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslo C(2014) 8786]

1

122

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1586 z 26. februára 2015 o opatrení SA.35388 (13/C) (ex 13/NN a ex 12/N) – Poľsko – Zriadenie letiska Gdynia-Kosakowo
  [oznámené pod číslom C(2015) 1281]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2015) 1281]

1

165

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1587 zo 7. mája 2015 o štátnej pomoci SA.35546 (2013/C) (ex 2012/NN), ktorú poskytlo Portugalsko spoločnosti Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.
  [oznámené pod číslom C(2015) 3036]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2015) 3036]

1

208

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 25.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 250/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1582

zo 17. júla 2013

o opatreniach SA.30704 – 12/C (ex NN 53/10), ktoré Lotyšsko vykonalo pre Hypotekárnu a zemskú banku Lotyšska S.A. – „komerčný segment“

[oznámené pod číslom C(2013) 4406]

(Iba anglické znenie je autentické.)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zúčastnených strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1),

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Komisia 19. novembra 2009 schválila dve rekapitalizačné opatrenia v prospech „Hypotekárnej a zemskej banky Lotyšska“ (2) (ďalej len „MLB“ alebo „banka“ v celkovej výške 72,79 milióna LVL ([102,5 – 103,6] miliónov EUR), ktoré boli poskytnuté banke v januári a v novembri 2009 (3) (ďalej len „rozhodnutie z novembra 2009“). |
| --- | --- |

(1)

Komisia 19. novembra 2009 schválila dve rekapitalizačné opatrenia v prospech „Hypotekárnej a zemskej banky Lotyšska“ (2) (ďalej len „MLB“ alebo „banka“ v celkovej výške 72,79 milióna LVL ([102,5 – 103,6] miliónov EUR), ktoré boli poskytnuté banke v januári a v novembri 2009 (3) (ďalej len „rozhodnutie z novembra 2009“).

| (2) | Dňa 1. apríla 2010 lotyšské orgány oznámili ďalšiu rekapitalizáciu vo výške 70,2 milióna LVL (100 miliónov EUR), ktorá bola prijatá 23. marca 2010. Oznámenie bolo zaregistrované 6. apríla 2010. Lotyšské orgány poskytli Komisii ďalšie informácie v období od mája 2010 do januára 2012 (4). |
| --- | --- |

(2)

Dňa 1. apríla 2010 lotyšské orgány oznámili ďalšiu rekapitalizáciu vo výške 70,2 milióna LVL (100 miliónov EUR), ktorá bola prijatá 23. marca 2010. Oznámenie bolo zaregistrované 6. apríla 2010. Lotyšské orgány poskytli Komisii ďalšie informácie v období od mája 2010 do januára 2012 (4).

| (3) | Dňa 26. januára 2012 sa Komisia rozhodla (5) dočasne schváliť rekapitalizačné opatrenie vo výške 70,2 milióna LVL poskytnuté 23. marca 2010, rekapitalizačné opatrenie vo výške 50 miliónov LVL poskytnuté banke na konci roka 2011 (poskytnuté ako opatrenie na podporu likvidity, ktoré bude konvertované na kapitál), pohotovostnú facilitu likvidity vo výške do 250 miliónov LVL pre banku, záruky pre medzinárodných veriteľov komerčného segmentu banky MLB do výšky 32 miliónov LVL a podporu likvidity do výšky 60 miliónov LVL na solventnú likvidáciu zlých aktív v rámci spoločnosti HipoNIA, správcovskej spoločnosti, ktorú vlastní a financuje banka MLB, a začať proces stanovený v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“, pokiaľ ide o uvedené opatrenia a ich potrebu na reštrukturalizáciu komerčného segmentu MLB („reštrukturalizačné opatrenia“) a ich prínos pre rozvojový segment a pokiaľ ide o plán transformácie banky MLB (6) („rozhodnutie o začatí konania“). Komisia má pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť reštrukturalizačných opatrení s vnútorným trhom na základe oznámenia Komisie s názvom Návrat k životaschopnosti a hodnotenie reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej finančnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci
   (7) („oznámenie o reštrukturalizácii“). |
| --- | --- |

(3)

Dňa 26. januára 2012 sa Komisia rozhodla (5) dočasne schváliť rekapitalizačné opatrenie vo výške 70,2 milióna LVL poskytnuté 23. marca 2010, rekapitalizačné opatrenie vo výške 50 miliónov LVL poskytnuté banke na konci roka 2011 (poskytnuté ako opatrenie na podporu likvidity, ktoré bude konvertované na kapitál), pohotovostnú facilitu likvidity vo výške do 250 miliónov LVL pre banku, záruky pre medzinárodných veriteľov komerčného segmentu banky MLB do výšky 32 miliónov LVL a podporu likvidity do výšky 60 miliónov LVL na solventnú likvidáciu zlých aktív v rámci spoločnosti HipoNIA, správcovskej spoločnosti, ktorú vlastní a financuje banka MLB, a začať proces stanovený v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“, pokiaľ ide o uvedené opatrenia a ich potrebu na reštrukturalizáciu komerčného segmentu MLB („reštrukturalizačné opatrenia“) a ich prínos pre rozvojový segment a pokiaľ ide o plán transformácie banky MLB (6) („rozhodnutie o začatí konania“). Komisia má pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť reštrukturalizačných opatrení s vnútorným trhom na základe oznámenia Komisie s názvom Návrat k životaschopnosti a hodnotenie reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej finančnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci
   (7) („oznámenie o reštrukturalizácii“).

| (4) | Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky k reštrukturalizačným opatreniam. Komisia nedostala od zúčastnených strán žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(4)

Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky k reštrukturalizačným opatreniam. Komisia nedostala od zúčastnených strán žiadne pripomienky.

| (5) | Dňa 22. marca 2012 sa uskutočnilo stretnutie lotyšských orgánov a Komisie. |
| --- | --- |

(5)

Dňa 22. marca 2012 sa uskutočnilo stretnutie lotyšských orgánov a Komisie.

| (6) | Lotyšsko predložilo 5. apríla 2012 svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. |
| --- | --- |

(6)

Lotyšsko predložilo 5. apríla 2012 svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.

| (7) | V období od mája 2012 do júna 2013 si Lotyšsko a Komisia pravidelne vymieňali informácie. Lotyšsko informovalo Komisiu o pokroku dosiahnutom v privatizačnom procese komerčnej časti banky prostredníctvom viacerých predložení informácií. |
| --- | --- |

(7)

V období od mája 2012 do júna 2013 si Lotyšsko a Komisia pravidelne vymieňali informácie. Lotyšsko informovalo Komisiu o pokroku dosiahnutom v privatizačnom procese komerčnej časti banky prostredníctvom viacerých predložení informácií.

| (8) | Dňa 23. mája 2013 Komisia požiadala o doplňujúce informácie. Listom z 3. júna 2013 Lotyšsko odpovedalo na žiadosť o informácie okrem otázok týkajúcich sa rozvojového segmentu banky. Lotyšsko zároveň poskytlo rôzne podporné dokumenty vrátane aktuálnych informácií o predaji komerčnej časti banky MLB. |
| --- | --- |

(8)

Dňa 23. mája 2013 Komisia požiadala o doplňujúce informácie. Listom z 3. júna 2013 Lotyšsko odpovedalo na žiadosť o informácie okrem otázok týkajúcich sa rozvojového segmentu banky. Lotyšsko zároveň poskytlo rôzne podporné dokumenty vrátane aktuálnych informácií o predaji komerčnej časti banky MLB.

| (9) | Dňa 21. júna 2013 lotyšské orgány informovali Komisiu, že výnimočne akceptujú prijatie tohto rozhodnutia v anglickom jazyku. |
| --- | --- |

(9)

Dňa 21. júna 2013 lotyšské orgány informovali Komisiu, že výnimočne akceptujú prijatie tohto rozhodnutia v anglickom jazyku.

| (10) | Dňa 28. júna 2013 Lotyšsko informovalo Komisiu, že požičalo spoločnosti HipoNIA 70,98 milióna LVL, čím prekročilo sumu opatrenia dočasne schváleného v rozhodnutí o začatí konania približne o 11 miliónov LVL. |
| --- | --- |

(10)

Dňa 28. júna 2013 Lotyšsko informovalo Komisiu, že požičalo spoločnosti HipoNIA 70,98 milióna LVL, čím prekročilo sumu opatrenia dočasne schváleného v rozhodnutí o začatí konania približne o 11 miliónov LVL.

2.   SKUTOČNOSTI

2.1.   Príjemca – banka MLB

| (11) | Banka MLB bola 19. marca 1993 zriadená lotyšskou vládou ako banka vo vlastníctve štátu. Ministerstvo financií Lotyšskej republiky je držiteľom 100 % akcií banky. |
| --- | --- |

(11)

Banka MLB bola 19. marca 1993 zriadená lotyšskou vládou ako banka vo vlastníctve štátu. Ministerstvo financií Lotyšskej republiky je držiteľom 100 % akcií banky.

| (12) | MLB je bankou strednej veľkosti v Lotyšsku, ktorá poskytuje retailové bankové služby. Banka má dvojitú úlohu, čo znamená, že pôsobí ako rozvojová banka a univerzálna komerčná banka (8). |
| --- | --- |

(12)

MLB je bankou strednej veľkosti v Lotyšsku, ktorá poskytuje retailové bankové služby. Banka má dvojitú úlohu, čo znamená, že pôsobí ako rozvojová banka a univerzálna komerčná banka (8).

| (13) | Banka MLB a jej dcérske spoločnosti tvoria skupinu MLB. Všetky dcérske spoločnosti banky sa zapájajú do činností komerčného charakteru. Najdôležitejšie z nich sú:






  — | spoločnosť „Riska investiciju sabiedriba“, SIA, účelovo vytvorený subjekt (ďalej len „RIS“); |
| --- | --- | --- |

(13)

Banka MLB a jej dcérske spoločnosti tvoria skupinu MLB. Všetky dcérske spoločnosti banky sa zapájajú do činností komerčného charakteru. Najdôležitejšie z nich sú:

—

spoločnosť „Riska investiciju sabiedriba“, SIA, účelovo vytvorený subjekt (ďalej len „RIS“);

| — | spoločnosť „Hipolizings“, SIA („ďalej len Hipolizings“), ktorá poskytuje služby v oblasti lízingu (najmä lízing vozidiel), s podielom na trhu 5 % k 30. júnu 2011, ktorá je financovaná výlučne bankou MLB prostredníctvom úverového nástroja vo výške 49 miliónov LVL; |
| --- | --- |

—

spoločnosť „Hipolizings“, SIA („ďalej len Hipolizings“), ktorá poskytuje služby v oblasti lízingu (najmä lízing vozidiel), s podielom na trhu 5 % k 30. júnu 2011, ktorá je financovaná výlučne bankou MLB prostredníctvom úverového nástroja vo výške 49 miliónov LVL;

| — | spoločnosť „Hipo Fondi“, IPS (9) (ďalej len „Hipo Fondi“) je správcovská spoločnosť, ktorá spravuje fond v rámci štátom financovaného dôchodkového systému s povinnými odvodmi (druhý pilier) s 34 miliónmi LVL v správe (približne 4 % podielu na trhu), 51 % akcií vlastní dcérska spoločnosť RIS Hipo Fondi, je prevádzkovaná ako nezávislý subjekt, podporuje ju však sieť pobočiek banky MLB, predajný tím a oddelenie podpory informačných technológií; |
| --- | --- |

—

spoločnosť „Hipo Fondi“, IPS (9) (ďalej len „Hipo Fondi“) je správcovská spoločnosť, ktorá spravuje fond v rámci štátom financovaného dôchodkového systému s povinnými odvodmi (druhý pilier) s 34 miliónmi LVL v správe (približne 4 % podielu na trhu), 51 % akcií vlastní dcérska spoločnosť RIS Hipo Fondi, je prevádzkovaná ako nezávislý subjekt, podporuje ju však sieť pobočiek banky MLB, predajný tím a oddelenie podpory informačných technológií;

| — | „Hipoteku bankas Nekustama Ipasuma Agentura“, SIA (ďalej len „HipoNIA“) je spoločnosť spravujúca nesplácané aktíva (10) s portfóliom aktív financovaným výlučne bankou MLB. |
| --- | --- |

—

„Hipoteku bankas Nekustama Ipasuma Agentura“, SIA (ďalej len „HipoNIA“) je spoločnosť spravujúca nesplácané aktíva (10) s portfóliom aktív financovaným výlučne bankou MLB.

| (14) | V súlade s plánom transformácie uvedeným v odôvodneniach 45 až 95 rozhodnutia o začatí konania je banka MLB transformovaná na plne rozvojovú banku (t. j. banku podporujúcu štrukturálnu, hospodársku a sociálnu politiku v mene štátu, v súlade s jeho verejným poslaním). Na tento účel je banka zbavená svojich komerčných činností. |
| --- | --- |

(14)

V súlade s plánom transformácie uvedeným v odôvodneniach 45 až 95 rozhodnutia o začatí konania je banka MLB transformovaná na plne rozvojovú banku (t. j. banku podporujúcu štrukturálnu, hospodársku a sociálnu politiku v mene štátu, v súlade s jeho verejným poslaním). Na tento účel je banka zbavená svojich komerčných činností.

| (15) | Lotyšsko menovalo nezávislého externého poradcu určeného na prípravu koncepcie pre rozvojové inštitúcie v Lotyšsku. Dňa 11. februára 2011 bol Komisii a Medzinárodnému menovému fondu (ďalej len MMF) predložený prvý návrh „správy o optimalizácii systému rozvoja finančných inštitúcií v Lotyšsku“. |
| --- | --- |

(15)

Lotyšsko menovalo nezávislého externého poradcu určeného na prípravu koncepcie pre rozvojové inštitúcie v Lotyšsku. Dňa 11. februára 2011 bol Komisii a Medzinárodnému menovému fondu (ďalej len MMF) predložený prvý návrh „správy o optimalizácii systému rozvoja finančných inštitúcií v Lotyšsku“.

| (16) | V návrhu správy sa okrem iného odporúča zriadenie jedinej rozvojovej inštitúcie, pričom sa uznáva, že je potrebné zaručiť jej nezávislosť tak, že sa zriadi na základe osobitného zákona a vytvoria sa nezávislé orgány s rozhodovacími právomocami. V tomto kontexte sa v návrhu správy identifikuje potreba navrhnúť funkčnú štruktúru jedinej rozvojovej inštitúcie od úplného začiatku, a to na základe úplnej revízie existujúcich programov a ich funkčných a personálnych potrieb, najmä pokiaľ ide o hodnotenie rizika a riadiace funkcie. |
| --- | --- |

(16)

V návrhu správy sa okrem iného odporúča zriadenie jedinej rozvojovej inštitúcie, pričom sa uznáva, že je potrebné zaručiť jej nezávislosť tak, že sa zriadi na základe osobitného zákona a vytvoria sa nezávislé orgány s rozhodovacími právomocami. V tomto kontexte sa v návrhu správy identifikuje potreba navrhnúť funkčnú štruktúru jedinej rozvojovej inštitúcie od úplného začiatku, a to na základe úplnej revízie existujúcich programov a ich funkčných a personálnych potrieb, najmä pokiaľ ide o hodnotenie rizika a riadiace funkcie.

| (17) | Okrem toho sa v ňom zdôrazňuje potreba štátnych intervencií prostredníctvom nepriamych nástrojov (ako sú individuálne a portfóliové záruky, rizikový kapitál, mezanínové fondy atď.), pričom by sa postupne ustúpilo od veľkých priamych úverov a priame intervencie by sa ponechali iba ako možnosť v niekoľkých veľmi špecifických a odôvodnených prípadoch (mikropôžičky, poľnohospodári atď.). |
| --- | --- |

(17)

Okrem toho sa v ňom zdôrazňuje potreba štátnych intervencií prostredníctvom nepriamych nástrojov (ako sú individuálne a portfóliové záruky, rizikový kapitál, mezanínové fondy atď.), pričom by sa postupne ustúpilo od veľkých priamych úverov a priame intervencie by sa ponechali iba ako možnosť v niekoľkých veľmi špecifických a odôvodnených prípadoch (mikropôžičky, poľnohospodári atď.).

| (18) | Podľa návrhu správy by sa nepriamym presunom štátom podporovaných úverov rozšíril prístup k potenciálnym príjemcom takýchto programov a zlepšila by sa nákladová efektívnosť distribúcie, ako aj spolupráca s komerčným bankovým sektorom. |
| --- | --- |

(18)

Podľa návrhu správy by sa nepriamym presunom štátom podporovaných úverov rozšíril prístup k potenciálnym príjemcom takýchto programov a zlepšila by sa nákladová efektívnosť distribúcie, ako aj spolupráca s komerčným bankovým sektorom.

2.2.   Reštrukturalizačná stratégia: predaj komerčných činností bankou MLB

| (19) | V súlade s doplňujúcim memorandom o porozumení z júla 2010 mal nezávislý poradca vypracovať plán transformácie pre banku MLB. Poradca dostal pokyn pripraviť scenáre transformácie banky s cieľom umožniť, aby sa buď aktíva a záväzky týkajúce sa financovania rozvojového segmentu oddelili a aby sa banka so svojimi komerčnými činnosťami privatizovala, alebo aby sa banka transformovala tak, že by sa komerčné činnosti predali a rozvojový segment by sa ponechal. |
| --- | --- |

(19)

V súlade s doplňujúcim memorandom o porozumení z júla 2010 mal nezávislý poradca vypracovať plán transformácie pre banku MLB. Poradca dostal pokyn pripraviť scenáre transformácie banky s cieľom umožniť, aby sa buď aktíva a záväzky týkajúce sa financovania rozvojového segmentu oddelili a aby sa banka so svojimi komerčnými činnosťami privatizovala, alebo aby sa banka transformovala tak, že by sa komerčné činnosti predali a rozvojový segment by sa ponechal.

| (20) | Po analýze finančnej situácie banky nezávislý poradca dospel v pláne transformácie z apríla 2011 (ďalej len „plán transformácie z apríla 2011“) k záveru, že najlepší scenár by predstavoval včasný predaj komerčných aktív banky MLB v balíkoch. |
| --- | --- |

(20)

Po analýze finančnej situácie banky nezávislý poradca dospel v pláne transformácie z apríla 2011 (ďalej len „plán transformácie z apríla 2011“) k záveru, že najlepší scenár by predstavoval včasný predaj komerčných aktív banky MLB v balíkoch.

| (21) | Dňa 1. novembra 2011 lotyšská vláda schválila stratégiu predaja odporúčanú v pláne transformácie z apríla 2011, a to konkrétne predaj komerčného segmentu banky MLB v šiestich balíkoch. |
| --- | --- |

(21)

Dňa 1. novembra 2011 lotyšská vláda schválila stratégiu predaja odporúčanú v pláne transformácie z apríla 2011, a to konkrétne predaj komerčného segmentu banky MLB v šiestich balíkoch.

| (22) | Subjekty patriace do skupiny MLB, ktoré sa predali prostredníctvom prevodu obchodného podielu (share deal) ako právne subjekty, sú znázornené v grafe 1.

  Graf 1


  Prehľad právnych subjektov patriacich do skupiny MLB
   (11)


  Zdroj: Lotyšské orgány |
| --- | --- |

(22)

Subjekty patriace do skupiny MLB, ktoré sa predali prostredníctvom prevodu obchodného podielu (share deal) ako právne subjekty, sú znázornené v grafe 1.

Graf 1

Prehľad právnych subjektov patriacich do skupiny MLB
   (11)

Zdroj: Lotyšské orgány

| (23) | K 31. augustu 2011 aktíva a pasíva komerčného segmentu MLB určeného na predaj zahŕňali:






  — | komerčné úverové portfólio a obchodné podiely v dcérskych spoločnostiach (HipoNIA, Hipolizings a Hipo Fondi) vo výške 283,8 milióna LVL; |
| --- | --- | --- |

(23)

K 31. augustu 2011 aktíva a pasíva komerčného segmentu MLB určeného na predaj zahŕňali:

—

komerčné úverové portfólio a obchodné podiely v dcérskych spoločnostiach (HipoNIA, Hipolizings a Hipo Fondi) vo výške 283,8 milióna LVL;

| — | vklady vo výške 356,1 milióna LVL. |
| --- | --- |

—

vklady vo výške 356,1 milióna LVL.

| (24) | Proces predaja sa uskutočnil s pomocou renomovaného externého poradcu. Pôvodne bolo oslovených 121 potenciálnych kupujúcich. Krátky informačný list o firme (teaser) bol zaslaný 98 potenciálnym kupujúcim, z ktorých 18 podpísalo dohodu o zachovaní mlčanlivosti, 51 neprejavilo záujem a 29 neodpovedalo. Na konci prvej fázy procesu predaja bolo k 16. decembru 2011 prijatých deväť počiatočných ponúk. Počas druhej fázy procesu predaja k 11. januáru 2012 predložili traja potenciálni kupujúci vylepšenú ponuku, v šiestich prípadoch bola zachovaná pôvodná ponuka a doručená bola jedna nová ponuka. Všetci potenciálni investori získali prístup do dátovej miestnosti. V tomto štádiu procesu traja potenciálni kupujúci odstúpili z predajného procesu a jeden kupujúci vyjadril záujem o časti v dvoch balíkoch (balíky 2 a 3), konkrétnu ponuku však nepredložil. Do 16. marca 2012 boli teda banke doručené konečné ponuky od štyroch potenciálnych investorov, pričom väčšina z nich sa týkala jedného z balíkov, hoci jeden potenciálny kupujúci predložil ponuku na tri balíky. |
| --- | --- |

(24)

Proces predaja sa uskutočnil s pomocou renomovaného externého poradcu. Pôvodne bolo oslovených 121 potenciálnych kupujúcich. Krátky informačný list o firme (teaser) bol zaslaný 98 potenciálnym kupujúcim, z ktorých 18 podpísalo dohodu o zachovaní mlčanlivosti, 51 neprejavilo záujem a 29 neodpovedalo. Na konci prvej fázy procesu predaja bolo k 16. decembru 2011 prijatých deväť počiatočných ponúk. Počas druhej fázy procesu predaja k 11. januáru 2012 predložili traja potenciálni kupujúci vylepšenú ponuku, v šiestich prípadoch bola zachovaná pôvodná ponuka a doručená bola jedna nová ponuka. Všetci potenciálni investori získali prístup do dátovej miestnosti. V tomto štádiu procesu traja potenciálni kupujúci odstúpili z predajného procesu a jeden kupujúci vyjadril záujem o časti v dvoch balíkoch (balíky 2 a 3), konkrétnu ponuku však nepredložil. Do 16. marca 2012 boli teda banke doručené konečné ponuky od štyroch potenciálnych investorov, pričom väčšina z nich sa týkala jedného z balíkov, hoci jeden potenciálny kupujúci predložil ponuku na tri balíky.

Balíky

| (25) | V rámci predajnej stratégie, ktorú lotyšské orgány schválili 1. novembra 2011 sa aktíva a pasíva banky MLB mali pôvodne rozdeliť do šiestich samostatných balíkov na základe overeného záujmu trhu. Počas procesu predaja sa balík 3 ďalej rozdelil do dvoch samostatných balíkov 3A a 3B. Balíky sa predali samostatným kupujúcim a zostávajúce aktíva a pasíva banky MLB sa previedli do rozvojového segmentu. Proces sa ukončil a všetky balíky sa k 30. júnu 2013 predali. Balíky pozostávajú z týchto častí:






  1. | balík 1 (12) a balík 2 (13), ktoré obsahujú väčšinu komerčných úverov a vkladov, ktoré boli predané. Tento proces bol fyzicky dokončený 24. novembra 2012. Zvyšné komerčné podmienky sa dohodnú počas roka 2013 [kompenzácia od kupujúceho [...] (14) (LVL [...]) a [...] v súlade s podmienkami predajnej zmluvy (LVL [...]) s [...]]; |
| --- | --- | --- |

(25)

V rámci predajnej stratégie, ktorú lotyšské orgány schválili 1. novembra 2011 sa aktíva a pasíva banky MLB mali pôvodne rozdeliť do šiestich samostatných balíkov na základe overeného záujmu trhu. Počas procesu predaja sa balík 3 ďalej rozdelil do dvoch samostatných balíkov 3A a 3B. Balíky sa predali samostatným kupujúcim a zostávajúce aktíva a pasíva banky MLB sa previedli do rozvojového segmentu. Proces sa ukončil a všetky balíky sa k 30. júnu 2013 predali. Balíky pozostávajú z týchto častí:

1.

balík 1 (12) a balík 2 (13), ktoré obsahujú väčšinu komerčných úverov a vkladov, ktoré boli predané. Tento proces bol fyzicky dokončený 24. novembra 2012. Zvyšné komerčné podmienky sa dohodnú počas roka 2013 [kompenzácia od kupujúceho [...] (14) (LVL [...]) a [...] v súlade s podmienkami predajnej zmluvy (LVL [...]) s [...]];

| 2. | Balík 5 pozostávajúci zo spoločnosti Hipolizings, lízingovej dcérskej spoločnosti banky MLB, ktorý bol predaný 1. augusta 2012 a balík 6 pozostávajúci z dôchodkových plánov druhého piliera spravovaných spoločnosťou Hipo Fondi, ktorý bol predaný v novembri 2012. Predaj zostávajúcej krycej spoločnosti Hipo Fondi sa uskutoční v roku 2013; |
| --- | --- |

2.

Balík 5 pozostávajúci zo spoločnosti Hipolizings, lízingovej dcérskej spoločnosti banky MLB, ktorý bol predaný 1. augusta 2012 a balík 6 pozostávajúci z dôchodkových plánov druhého piliera spravovaných spoločnosťou Hipo Fondi, ktorý bol predaný v novembri 2012. Predaj zostávajúcej krycej spoločnosti Hipo Fondi sa uskutoční v roku 2013;

| 3. | balík 3 pozostáva zo splácaných podnikových úverov súvisiacich s realitnými developermi a stavebníctvom. V záujme uľahčenia procesu predaja bol rozdelený na balíky 3A a 3B, keďže na trhu oň nebol prejavený dostatočný záujem. Dňa 18. júna 2013 bol balík 3A predaný súkromnému investorovi a dňa 28. júna 2013 bol balík 3B predaný Lotyšskej privatizačnej agentúre; |
| --- | --- |

3.

balík 3 pozostáva zo splácaných podnikových úverov súvisiacich s realitnými developermi a stavebníctvom. V záujme uľahčenia procesu predaja bol rozdelený na balíky 3A a 3B, keďže na trhu oň nebol prejavený dostatočný záujem. Dňa 18. júna 2013 bol balík 3A predaný súkromnému investorovi a dňa 28. júna 2013 bol balík 3B predaný Lotyšskej privatizačnej agentúre;

| 4. | balík 4 (15) týkajúci sa spoločnosti HipoNIA bol 28. júna 2013 predaný Lotyšskej privatizačnej agentúre. |
| --- | --- |

4.

balík 4 (15) týkajúci sa spoločnosti HipoNIA bol 28. júna 2013 predaný Lotyšskej privatizačnej agentúre.

| (26) | Pokiaľ ide o rôzne možnosti predaja balíkov 3B a 4, lotyšské orgány zastávali názor, že ponuky, ktoré investori predložili, boli pre tieto orgány nevhodné a nevyjadrovali skutočnú hodnotu aktív, ktoré balíky obsahovali (ako ocenil nezávislý uznávaný znalec). S cieľom minimalizovať straty sa štát rozhodol predať balíky 3B a 4 Lotyšskej privatizačnej agentúre. |
| --- | --- |

(26)

Pokiaľ ide o rôzne možnosti predaja balíkov 3B a 4, lotyšské orgány zastávali názor, že ponuky, ktoré investori predložili, boli pre tieto orgány nevhodné a nevyjadrovali skutočnú hodnotu aktív, ktoré balíky obsahovali (ako ocenil nezávislý uznávaný znalec). S cieľom minimalizovať straty sa štát rozhodol predať balíky 3B a 4 Lotyšskej privatizačnej agentúre.

| (27) | Pokiaľ ide o spoločnosť Hipo Fondi, vzhľadom na ponuky prijaté od investorov sa spoločnosť mohla predať buď prostredníctvom predaja právneho subjektu pri neprežitom pokračovaní činnosti so všetkými aktívami, ktoré spravuje, alebo prostredníctvom predaja aktív. Podľa lotyšských orgánov bola zvolená druhá možnosť, pretože okrem iných dôvodov bola za predaj aktív ponúknutá vyššia cena. V dôsledku toho boli predané takmer všetky hospodárske činnosti spoločnosti Hipo Fondi, a to tri dôchodkové plány „Rivjera“, „Safari“ a „Jurmala“. Okrem týchto dôchodkových plánov spravovala spoločnosť Hipo Fondi aj niekoľko súkromných portfólií a uzavretých fondov. Niektoré z nich už boli zatvorené a zostávajúce fondy sú v procese uzatvárania. Spoločnosť Hipo Fondi zostane výlučne ako krycia spoločnosť bez aktívneho spravovania aktuálnej podnikateľskej činnosti. Zostávajúca krycia spoločnosť mohla byť zlikvidovaná alebo predaná. Pre tento právny subjekt sa uskutočnil proces predaja, v ktorom menšinový akcionár spoločnosti Hipo Fondi (16) vyjadril záujem o nadobudnutie akcií [...]. Lotyšské orgány sa rozhodli pokračovať v predaji spoločnosti menšinovému akcionárovi vzhľadom na lepšie finančné výsledky a rýchlejšie riešenie v porovnaní s likvidáciou. Predaj spoločnosti Hipo Fondi je takmer dokončený. Zmluva o predaji bola podpísaná, nebola však ešte uzavretá, pretože akvizíciu skúma lotyšský orgán dohľadu – Komisia pre finančný a kapitálový trh (ďalej len „FCMC“). Spoločnosť Hipo Fondi nemá registrované práva duševného vlastníctva, registrovanú ochrannú známku „hipo“a súvisiace práva má banka MLB. Banka MLB, ako súčasť zmluvy s kupujúcim, nemá námietky proti používaniu pojmu „hipo“ v názve HipoFondi. |
| --- | --- |

(27)

Pokiaľ ide o spoločnosť Hipo Fondi, vzhľadom na ponuky prijaté od investorov sa spoločnosť mohla predať buď prostredníctvom predaja právneho subjektu pri neprežitom pokračovaní činnosti so všetkými aktívami, ktoré spravuje, alebo prostredníctvom predaja aktív. Podľa lotyšských orgánov bola zvolená druhá možnosť, pretože okrem iných dôvodov bola za predaj aktív ponúknutá vyššia cena. V dôsledku toho boli predané takmer všetky hospodárske činnosti spoločnosti Hipo Fondi, a to tri dôchodkové plány „Rivjera“, „Safari“ a „Jurmala“. Okrem týchto dôchodkových plánov spravovala spoločnosť Hipo Fondi aj niekoľko súkromných portfólií a uzavretých fondov. Niektoré z nich už boli zatvorené a zostávajúce fondy sú v procese uzatvárania. Spoločnosť Hipo Fondi zostane výlučne ako krycia spoločnosť bez aktívneho spravovania aktuálnej podnikateľskej činnosti. Zostávajúca krycia spoločnosť mohla byť zlikvidovaná alebo predaná. Pre tento právny subjekt sa uskutočnil proces predaja, v ktorom menšinový akcionár spoločnosti Hipo Fondi (16) vyjadril záujem o nadobudnutie akcií [...]. Lotyšské orgány sa rozhodli pokračovať v predaji spoločnosti menšinovému akcionárovi vzhľadom na lepšie finančné výsledky a rýchlejšie riešenie v porovnaní s likvidáciou. Predaj spoločnosti Hipo Fondi je takmer dokončený. Zmluva o predaji bola podpísaná, nebola však ešte uzavretá, pretože akvizíciu skúma lotyšský orgán dohľadu – Komisia pre finančný a kapitálový trh (ďalej len „FCMC“). Spoločnosť Hipo Fondi nemá registrované práva duševného vlastníctva, registrovanú ochrannú známku „hipo“a súvisiace práva má banka MLB. Banka MLB, ako súčasť zmluvy s kupujúcim, nemá námietky proti používaniu pojmu „hipo“ v názve HipoFondi.

| (28) | Pokiaľ ide o predaj spoločnosti HipoNIA, 20. júna 2013 previedla banka MLB do tejto spoločnosti kapitál vo výške [...] LVL. Rekapitalizácia bola potrebná, pretože prevod spoločnosti HipoNIA z banky MLB na Lotyšskú privatizačnú agentúru sa uskutočnil v [...] účtovnej hodnoty, pričom rozdiel dosahoval výšku [...] LVL. Tento rozdiel bol [...] v prípade banky MLB, keďže to bolo predpokladom na to, aby štátna pokladnica poskytla úver spoločnosti HipoNIA a aby Lotyšská privatizačná agentúra nadobudla akcie spoločnosti HipoNIA. Celková čistá [...] banke MLB z transakcie predstavuje [...] (t. j. [...]čistej účtovnej hodnoty v čase začatia transakcie po odpočítaní rezerv).

  Tabuľka 1


  Prehľad balíkov a podmienky ich predaja
















  v tisícoch LVL | Obsah | Súčasný stav | Investor | Hrubá účtovná hodnota | Čistá účtovná hodnota | Konečná cena/dlhodobá hospodárska hodnota | Hrubý diskont | Čistý diskont | Hrubá strata | Čistá strata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balík 1 | Splácané retailové a splácané malé podnikové úvery | Predané | Swedbank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Balík 2 | Splácané veľké podnikové úvery | Predané | Swedbank | [...] | — | — | [...] | — | [...] | — |
| Balík 3A | Splácané podnikové úvery súvisiace s realitnými developermi a stavebníctvom | Predané | Investor 2 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Balík 3B | V procese | Privatizačná agentúra | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Balík 4 | HipoNIA: spoločnosť spravujúca nesplácané aktíva | V procese | Privatizačná agentúra | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Balík 5 | Hipolizings: lízingová spoločnosť (vozidlá...) | Predané | Swedbank | [...] | — | [...] | [...] | | [...] | — |
| Balík 6 | Hipo Fondi: správa aktív štátneho dôchodkového fondu s povinnými odvodmi | Predané | Banka SEB | — | — | [...] | — | — | [...] | [...] |
| Zdroj: Lotyšské orgány |

(28)

Pokiaľ ide o predaj spoločnosti HipoNIA, 20. júna 2013 previedla banka MLB do tejto spoločnosti kapitál vo výške [...] LVL. Rekapitalizácia bola potrebná, pretože prevod spoločnosti HipoNIA z banky MLB na Lotyšskú privatizačnú agentúru sa uskutočnil v [...] účtovnej hodnoty, pričom rozdiel dosahoval výšku [...] LVL. Tento rozdiel bol [...] v prípade banky MLB, keďže to bolo predpokladom na to, aby štátna pokladnica poskytla úver spoločnosti HipoNIA a aby Lotyšská privatizačná agentúra nadobudla akcie spoločnosti HipoNIA. Celková čistá [...] banke MLB z transakcie predstavuje [...] (t. j. [...]čistej účtovnej hodnoty v čase začatia transakcie po odpočítaní rezerv).

Tabuľka 1

Prehľad balíkov a podmienky ich predaja

v tisícoch LVL

Obsah

Súčasný stav

Investor

Hrubá účtovná hodnota

Čistá účtovná hodnota

Konečná cena/dlhodobá hospodárska hodnota

Hrubý diskont

Čistý diskont

Hrubá strata

Čistá strata

Balík 1

Splácané retailové a splácané malé podnikové úvery

Predané

Swedbank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Balík 2

Splácané veľké podnikové úvery

Predané

Swedbank

[...]

—

—

[...]

—

[...]

—

Balík 3A

Splácané podnikové úvery súvisiace s realitnými developermi a stavebníctvom

Predané

Investor 2

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Balík 3B

V procese

Privatizačná agentúra

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Balík 4

HipoNIA: spoločnosť spravujúca nesplácané aktíva

V procese

Privatizačná agentúra

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Balík 5

Hipolizings: lízingová spoločnosť (vozidlá...)

Predané

Swedbank

[...]

—

[...]

[...]

[...]

—

Balík 6

Hipo Fondi: správa aktív štátneho dôchodkového fondu s povinnými odvodmi

Predané

Banka SEB

—

—

[...]

—

—

[...]

[...]

Zdroj: Lotyšské orgány

| (29) | Celková suma dosiahnutá v procese predaja bola mierne vyššia, než sa predpokladalo v základnom scenári pri predajnej stratégii so základnými diskontmi, pokiaľ sa na hrubé účtovné hodnoty uplatnia hrubé diskonty danej predajnej stratégie. Došlo k strate vo výške 53,1 milióna LVL v porovnaní očakávanou stratou vo výške 56,8 milióna LVL. |
| --- | --- |

(29)

Celková suma dosiahnutá v procese predaja bola mierne vyššia, než sa predpokladalo v základnom scenári pri predajnej stratégii so základnými diskontmi, pokiaľ sa na hrubé účtovné hodnoty uplatnia hrubé diskonty danej predajnej stratégie. Došlo k strate vo výške 53,1 milióna LVL v porovnaní očakávanou stratou vo výške 56,8 milióna LVL.

Ukončenie obchodov s cennými papiermi

| (30) | Banka MLB ukončuje so svojimi klientmi zmluvy o službe úschovy. Odstráni súvisiacu infraštruktúru informačných technológií a zamestnancov prerozdelí, alebo ich prepustí. |
| --- | --- |

(30)

Banka MLB ukončuje so svojimi klientmi zmluvy o službe úschovy. Odstráni súvisiacu infraštruktúru informačných technológií a zamestnancov prerozdelí, alebo ich prepustí.

| (31) | Banka MLB takisto prakticky úplne ukončí svoje obchody s cennými papiermi. Ponechá si len účty približne 100 klientov, ktorí sú nedostupní (najmä preto že väčšinou ide o mŕtvych klientov). Keďže banka nemôže legálne odpredať okamžite cenné papiere týchto neaktívnych klientov, plánuje 1) získať povolenie na spravovanie účtov cenných papierov týchto klientov a 2) v plnom rozsahu zrušiť bankové povolenie, ktoré sa vzťahovalo aj na služby úschovy. |
| --- | --- |

(31)

Banka MLB takisto prakticky úplne ukončí svoje obchody s cennými papiermi. Ponechá si len účty približne 100 klientov, ktorí sú nedostupní (najmä preto že väčšinou ide o mŕtvych klientov). Keďže banka nemôže legálne odpredať okamžite cenné papiere týchto neaktívnych klientov, plánuje 1) získať povolenie na spravovanie účtov cenných papierov týchto klientov a 2) v plnom rozsahu zrušiť bankové povolenie, ktoré sa vzťahovalo aj na služby úschovy.

2.3.   Reštrukturalizačná stratégia: zriadenie jedinej rozvojovej inštitúcie

| (32) | Očakáva sa, že komerčné činnosti ktoré banke zostali po predaji, sa prevedú do rozvojového segmentu: okrem iného zahŕňajú likvidné aktíva vo výške 20,3 milióna LVL, ostatné aktíva vo výške 7,6 milióna LVL, vklady splatné na požiadanie vo výške 5,9 milióna LVL a terminované vklady vo výške 1 milióna LVL; ďalšie záväzky vo výške 1,7 milióna LVL a akciového majetku v obehu vo výške 19,2 milióna LVL. |
| --- | --- |

(32)

Očakáva sa, že komerčné činnosti ktoré banke zostali po predaji, sa prevedú do rozvojového segmentu: okrem iného zahŕňajú likvidné aktíva vo výške 20,3 milióna LVL, ostatné aktíva vo výške 7,6 milióna LVL, vklady splatné na požiadanie vo výške 5,9 milióna LVL a terminované vklady vo výške 1 milióna LVL; ďalšie záväzky vo výške 1,7 milióna LVL a akciového majetku v obehu vo výške 19,2 milióna LVL.

| (33) | Očakáva sa, že po predaji komerčných činností k 30. júnu 2013 budú činnosti banky predstavovať výlučne rozvojové činnosti. Banka bude držať aktíva vo výške približne 222,3 milióna LVL. |
| --- | --- |

(33)

Očakáva sa, že po predaji komerčných činností k 30. júnu 2013 budú činnosti banky predstavovať výlučne rozvojové činnosti. Banka bude držať aktíva vo výške približne 222,3 milióna LVL.

| (34) | V memorande o porozumení poskytlo Lotyšsko Európskej únii a MMF tieto záväzky:






  a) | Po odpredaji komerčných aktív banky MLB Lotyšsko zlúči rozvojovú časť banky s ďalšími štátnymi inštitúciami, čo povedie k zriadeniu jedinej rozvojovej inštitúcie. Úlohou jedinej rozvojovej inštitúcie bude vykonávanie programov štátnej pomoci prostredníctvom finančných nástrojov, ktorými sa v súčasnosti zaoberá banka MLB, Lotyšská záručná agentúra, Fond pre rozvoj vidieka a Investičný fond pre životné prostredie (17). |
| --- | --- | --- |

(34)

V memorande o porozumení poskytlo Lotyšsko Európskej únii a MMF tieto záväzky:

a)

Po odpredaji komerčných aktív banky MLB Lotyšsko zlúči rozvojovú časť banky s ďalšími štátnymi inštitúciami, čo povedie k zriadeniu jedinej rozvojovej inštitúcie. Úlohou jedinej rozvojovej inštitúcie bude vykonávanie programov štátnej pomoci prostredníctvom finančných nástrojov, ktorými sa v súčasnosti zaoberá banka MLB, Lotyšská záručná agentúra, Fond pre rozvoj vidieka a Investičný fond pre životné prostredie (17).

| b) | Jediná rozvojová inštitúcia nebude môcť pritiahnuť súkromné vklady. Nebude ani priamo poskytovať úvery s výnimkou už schválených koncesionárskych programov alebo v prípadoch, keď poskytovanie úverov: i) súvisí s poskytovaním produktov, ktoré neponúkajú komerčné banky ani nebankové finančné inštitúcie; ii) závisí od vysoko odborných znalostí, ktoré komerčné banky ani nebankové finančné inštitúcie nemajú; iii) má príliš malý objem, alebo je príliš rizikové na to, aby bolo zaujímavé pre komerčné banky alebo pre nebankové finančné inštitúcie. |
| --- | --- |

b)

Jediná rozvojová inštitúcia nebude môcť pritiahnuť súkromné vklady. Nebude ani priamo poskytovať úvery s výnimkou už schválených koncesionárskych programov alebo v prípadoch, keď poskytovanie úverov: i) súvisí s poskytovaním produktov, ktoré neponúkajú komerčné banky ani nebankové finančné inštitúcie; ii) závisí od vysoko odborných znalostí, ktoré komerčné banky ani nebankové finančné inštitúcie nemajú; iii) má príliš malý objem, alebo je príliš rizikové na to, aby bolo zaujímavé pre komerčné banky alebo pre nebankové finančné inštitúcie.

| c) | Banka MLB nezačne s novými programami priameho úverovania, pokiaľ sa neschváli akčný plán jedinej rozvojovej inštitúcie; všetky finančné prostriedky, ktoré banka pridelila na vykonávanie vnútroštátnych nástrojov finančného inžinierstva, musia byť zaručené a plne prevedené do jedinej rozvojovej inštitúcie po jej zriadení. S cieľom zlepšiť odborné monitorovanie a transparentnosť jedinej rozvojovej inštitúcie po jej vytvorení sa zriadi poradná rada, ktorej bude predsedať ministerstvo financií a ktorá bude pozostávať zo zástupcov kľúčových ministerstiev, sociálnych partnerov, asociácie komerčných bánk a uznávaných medzinárodných finančných inštitúcií s odbornými znalosťami v oblasti rozvojových činností. |
| --- | --- |

c)

Banka MLB nezačne s novými programami priameho úverovania, pokiaľ sa neschváli akčný plán jedinej rozvojovej inštitúcie; všetky finančné prostriedky, ktoré banka pridelila na vykonávanie vnútroštátnych nástrojov finančného inžinierstva, musia byť zaručené a plne prevedené do jedinej rozvojovej inštitúcie po jej zriadení. S cieľom zlepšiť odborné monitorovanie a transparentnosť jedinej rozvojovej inštitúcie po jej vytvorení sa zriadi poradná rada, ktorej bude predsedať ministerstvo financií a ktorá bude pozostávať zo zástupcov kľúčových ministerstiev, sociálnych partnerov, asociácie komerčných bánk a uznávaných medzinárodných finančných inštitúcií s odbornými znalosťami v oblasti rozvojových činností.

| d) | Keď sa komerčné časti banky MLB predajú alebo prevedú do Lotyšskej privatizačnej agentúry, banka nebude môcť prilákať nové súkromné vklady. Splnenie tohto záväzku zabezpečí Komisia pre finančný a kapitálový trh. |
| --- | --- |

d)

Keď sa komerčné časti banky MLB predajú alebo prevedú do Lotyšskej privatizačnej agentúry, banka nebude môcť prilákať nové súkromné vklady. Splnenie tohto záväzku zabezpečí Komisia pre finančný a kapitálový trh.

2.4.   Opis opatrení, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie

| (35) | Pokiaľ ide o rozvojové činnosti banky MLB, Komisia poznamenáva, že Lotyšsko má v úmysle optimalizovať systém finančných inštitúcií zameraných na rozvojové činnosti tým, že ich konsoliduje v jedinej rozvojovej inštitúcii. V rozhodnutí o začatí konania sa predpokladalo, že banka bude vykonávať rozvojové činnosti len do zriadenia jedinej rozvojovej inštitúcie, čo sa malo uskutočniť do 31. decembra 2012. Tento proces sa však oneskoril a stále prebieha. Keďže lotyšské orgány neukončili projekt jedinej rozvojovej inštitúcie, toto rozhodnutie sa vzťahuje len na komerčnú časť banky MLB. V dôsledku toho bude rozvojová časť banky posúdená v samostatnom konečnom rozhodnutí. |
| --- | --- |

(35)

Pokiaľ ide o rozvojové činnosti banky MLB, Komisia poznamenáva, že Lotyšsko má v úmysle optimalizovať systém finančných inštitúcií zameraných na rozvojové činnosti tým, že ich konsoliduje v jedinej rozvojovej inštitúcii. V rozhodnutí o začatí konania sa predpokladalo, že banka bude vykonávať rozvojové činnosti len do zriadenia jedinej rozvojovej inštitúcie, čo sa malo uskutočniť do 31. decembra 2012. Tento proces sa však oneskoril a stále prebieha. Keďže lotyšské orgány neukončili projekt jedinej rozvojovej inštitúcie, toto rozhodnutie sa vzťahuje len na komerčnú časť banky MLB. V dôsledku toho bude rozvojová časť banky posúdená v samostatnom konečnom rozhodnutí.

| (36) | V rozhodnutí o začatí konania boli ako pomoc na záchranu dočasne schválené tieto opatrenia, ktoré Lotyšsko poskytlo komerčnej časti banky MLB:






  a) | rekapitalizačné opatrenie vo výške 70,2 milióna EUR poskytnuté 23. marca 2010; |
| --- | --- | --- |

(36)

V rozhodnutí o začatí konania boli ako pomoc na záchranu dočasne schválené tieto opatrenia, ktoré Lotyšsko poskytlo komerčnej časti banky MLB:

a)

rekapitalizačné opatrenie vo výške 70,2 milióna EUR poskytnuté 23. marca 2010;

| b) | rekapitalizačné opatrenie vo výške 50 miliónov EUR poskytnutých na konci roka 2011 (poskytnuté ako opatrenie na podporu likvidity, ktoré sa má transformovať na kapitál); |
| --- | --- |

b)

rekapitalizačné opatrenie vo výške 50 miliónov EUR poskytnutých na konci roka 2011 (poskytnuté ako opatrenie na podporu likvidity, ktoré sa má transformovať na kapitál);

| c) | pohotovostná facilita likvidity vo výške do 250 miliónov LVL; |
| --- | --- |

c)

pohotovostná facilita likvidity vo výške do 250 miliónov LVL;

| d) | záruky pre medzinárodných veriteľov komerčného segmentu banky MLB do výšky 32 miliónov LVL a |
| --- | --- |

d)

záruky pre medzinárodných veriteľov komerčného segmentu banky MLB do výšky 32 miliónov LVL a

| e) | podpora likvidity vo výške do 60 miliónov LVL na solventnú likvidáciu zlých aktív v rámci spoločnosti HipoNIA. |
| --- | --- |

e)

podpora likvidity vo výške do 60 miliónov LVL na solventnú likvidáciu zlých aktív v rámci spoločnosti HipoNIA.

| (37) | Lotyšsko poskytlo informácie o používaní danej štátnej pomoci na likvidáciu komerčného segmentu banky MLB zmenené tak, aby zohľadňovali vykonávanie stratégie predaja. |
| --- | --- |

(37)

Lotyšsko poskytlo informácie o používaní danej štátnej pomoci na likvidáciu komerčného segmentu banky MLB zmenené tak, aby zohľadňovali vykonávanie stratégie predaja.

| (38) | Celková suma potrebného kapitálu z opatrenia uvedeného v písmene b) odôvodnenia 36 bola nižšia, než sa pôvodne plánovalo, a to vo výške 25 miliónov LVL namiesto 50 miliónov LVL, pretože lotyšské orgány rozhodli, že banka MLB bude fungovať bez bankového povolenia, čím sa znížila výška požadovaného kapitálu. K zvýšeniu kapitálu o 25 miliónov EUR došlo v júni 2012 (18). |
| --- | --- |

(38)

Celková suma potrebného kapitálu z opatrenia uvedeného v písmene b) odôvodnenia 36 bola nižšia, než sa pôvodne plánovalo, a to vo výške 25 miliónov LVL namiesto 50 miliónov LVL, pretože lotyšské orgány rozhodli, že banka MLB bude fungovať bez bankového povolenia, čím sa znížila výška požadovaného kapitálu. K zvýšeniu kapitálu o 25 miliónov EUR došlo v júni 2012 (18).

| (39) | Pohotovostná facilita likvidity vo výške do 250 miliónov LVL uvedená v písmene c) odôvodnenia 36 bola dočasne schválená a sprístupnená banke MLB od 1. januára 2012 do dokončenia procesu predaja a mala byť k dispozícii v prípade naliehavého nedostatku likvidity. K 30. máju 2013 bola podpora likvidity výrazne nižšia než najvyššia plánovaná suma (50 miliónov LVL), pretože nedošlo k masovému výberu vkladov a proces transformácie prebehol hladko. Neuhradený zostatok v súčasnosti dosahuje výšku 25 miliónov LVL a jeho splatenie sa očakáva do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(39)

Pohotovostná facilita likvidity vo výške do 250 miliónov LVL uvedená v písmene c) odôvodnenia 36 bola dočasne schválená a sprístupnená banke MLB od 1. januára 2012 do dokončenia procesu predaja a mala byť k dispozícii v prípade naliehavého nedostatku likvidity. K 30. máju 2013 bola podpora likvidity výrazne nižšia než najvyššia plánovaná suma (50 miliónov LVL), pretože nedošlo k masovému výberu vkladov a proces transformácie prebehol hladko. Neuhradený zostatok v súčasnosti dosahuje výšku 25 miliónov LVL a jeho splatenie sa očakáva do 31. decembra 2013.

| (40) | Záruky do výšky 32 miliónov LVL uvedené v písmene d) odôvodnenia 36 mali byť poskytnuté medzinárodným veriteľom banky MLB vo vzťahu k jej komerčnému segmentu. Keďže predaj komerčného segmentu a transformácia banky MLB na rozvojovú banku sa na základe zmlúv mohli považovať za prípad zlyhania, uvedené opatrenie bolo potrebné na zabezpečenie záväzkov v prípade, ak by uvedení medzinárodní veritelia požadovali predčasné splatenie úverov banke MLB. Výška záruky požadovaná na komerčnú časť však bola nižšia, než plánovaných 32 miliónov LVL, pretože len niektorí medzinárodní veritelia vyžadovali dodatočné bezpečnostné opatrenia. K 30. máju 2013 bola výška odhadovaných potrebných záruk 12,4 milióna LVL. |
| --- | --- |

(40)

Záruky do výšky 32 miliónov LVL uvedené v písmene d) odôvodnenia 36 mali byť poskytnuté medzinárodným veriteľom banky MLB vo vzťahu k jej komerčnému segmentu. Keďže predaj komerčného segmentu a transformácia banky MLB na rozvojovú banku sa na základe zmlúv mohli považovať za prípad zlyhania, uvedené opatrenie bolo potrebné na zabezpečenie záväzkov v prípade, ak by uvedení medzinárodní veritelia požadovali predčasné splatenie úverov banke MLB. Výška záruky požadovaná na komerčnú časť však bola nižšia, než plánovaných 32 miliónov LVL, pretože len niektorí medzinárodní veritelia vyžadovali dodatočné bezpečnostné opatrenia. K 30. máju 2013 bola výška odhadovaných potrebných záruk 12,4 milióna LVL.

| (41) | Podpora likvidity pre spoločnosť HipoNIA uvedená v písmene e) odôvodnenia 36 bola v skutočnosti vyššia (71 miliónov LVL) než suma, ktorú dočasne schválila Komisia (60 miliónov LVL). Zvýšenie bolo potrebné, pretože časť balíka 3 sa na trhu nepredala, ale namiesto toho bola prevedená na spoločnosť HipoNIA, čím sa zvýšila potrebná suma financovania. Očakáva sa, že podpora likvidity bude splatená k 31. decembru 2018. |
| --- | --- |

(41)

Podpora likvidity pre spoločnosť HipoNIA uvedená v písmene e) odôvodnenia 36 bola v skutočnosti vyššia (71 miliónov LVL) než suma, ktorú dočasne schválila Komisia (60 miliónov LVL). Zvýšenie bolo potrebné, pretože časť balíka 3 sa na trhu nepredala, ale namiesto toho bola prevedená na spoločnosť HipoNIA, čím sa zvýšila potrebná suma financovania. Očakáva sa, že podpora likvidity bude splatená k 31. decembru 2018.

| (42) | Lotyšsko preto požiadalo Komisiu o schválenie zvýšenia podpory likvidity o 11 miliónov LVL. V tejto súvislosti Lotyšsko tvrdilo, že celková výška pomoci potrebnej na postupné ukončenie komerčného segmentu banky MLB je nižšia než suma pomoci, ktorá bola dočasne schválená.

  Tabuľka 2


  Prehľad schválenej štátnej pomoci a poskytnutej štátnej pomoci

  (stav v máji 2013)







  Podpora likvidity v prospech banky MLB |
| --- | --- |
| Suma predbežne schválená Komisiou 26. januára 2012 | 250,0 miliónov LVL |
| Suma poskytnutá v decembri 2011 | 50,0 miliónov LVL |
| Podpora likvidity v prospech spoločnosti HipoNIA |
| Suma predbežne schválená Komisiou 26. januára 2012 | 60,0 miliónov LVL |
| Suma poskytnutá v júni 2013 | 71,0 miliónov LVL |
| Záruky |
| Suma predbežne schválená Komisiou 26. januára 2012 | 32,0 miliónov LVL |
| Suma poskytnutá v júni 2012 | 12,4 milióna LVL |
| Kapitál |
| Suma predbežne schválená Komisiou 26. januára 2012 | 70,2 + 50,0 miliónov LVL |
| Suma poskytnutá v júni 2012 | 70,2 + 25,0 miliónov LVL |
| Celková výška štátnej pomoci |
| Suma predbežne schválená Komisiou 26. januára 2012 | 462,2 milióna LVL |
| Súčasný odhad sumy opatrení pomoci | 228,6 milióna LVL |

(42)

Lotyšsko preto požiadalo Komisiu o schválenie zvýšenia podpory likvidity o 11 miliónov LVL. V tejto súvislosti Lotyšsko tvrdilo, že celková výška pomoci potrebnej na postupné ukončenie komerčného segmentu banky MLB je nižšia než suma pomoci, ktorá bola dočasne schválená.

Tabuľka 2

Prehľad schválenej štátnej pomoci a poskytnutej štátnej pomoci

(stav v máji 2013)

Podpora likvidity v prospech banky MLB

Suma predbežne schválená Komisiou 26. januára 2012

250,0 miliónov LVL

Suma poskytnutá v decembri 2011

50,0 miliónov LVL

Podpora likvidity v prospech spoločnosti HipoNIA

Suma predbežne schválená Komisiou 26. januára 2012

60,0 miliónov LVL

Suma poskytnutá v júni 2013

71,0 miliónov LVL

Záruky

Suma predbežne schválená Komisiou 26. januára 2012

32,0 miliónov LVL

Suma poskytnutá v júni 2012

12,4 milióna LVL

Kapitál

Suma predbežne schválená Komisiou 26. januára 2012

70,2 + 50,0 miliónov LVL

Suma poskytnutá v júni 2012

70,2 + 25,0 miliónov LVL

Celková výška štátnej pomoci

Suma predbežne schválená Komisiou 26. januára 2012

462,2 milióna LVL

Súčasný odhad sumy opatrení pomoci

228,6 milióna LVL

2.5.   Dôvody na začatie konania

| (43) | V oznámení o reštrukturalizácii (19) sa stanovujú pravidlá štátnej pomoci týkajúce sa reštrukturalizácie finančných inštitúcií počas súčasnej krízy. Podľa oznámenia o reštrukturalizácii a s cieľom dosiahnuť, aby reštrukturalizácia finančnej inštitúcie v kontexte súčasnej finančnej krízy bola zlučiteľná s článkom 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ, reštrukturalizácia finančnej inštitúcie musí:






  — | zahŕňať dostatočný vlastný príspevok príjemcu pomoci (rozdelenie bremena); |
| --- | --- | --- |

(43)

V oznámení o reštrukturalizácii (19) sa stanovujú pravidlá štátnej pomoci týkajúce sa reštrukturalizácie finančných inštitúcií počas súčasnej krízy. Podľa oznámenia o reštrukturalizácii a s cieľom dosiahnuť, aby reštrukturalizácia finančnej inštitúcie v kontexte súčasnej finančnej krízy bola zlučiteľná s článkom 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ, reštrukturalizácia finančnej inštitúcie musí:

—

zahŕňať dostatočný vlastný príspevok príjemcu pomoci (rozdelenie bremena);

| — | obsahovať dostatočné opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

—

obsahovať dostatočné opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže;

| — | viesť k obnoveniu životaschopnosti banky alebo preukázať, akým spôsobom je banku možné zlikvidovať riadnym spôsobom. |
| --- | --- |

—

viesť k obnoveniu životaschopnosti banky alebo preukázať, akým spôsobom je banku možné zlikvidovať riadnym spôsobom.

| (44) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia dočasne schválila pomoc na záchranu berúc do úvahy, že opatrenia opísané v odôvodnení 36 boli vhodné, pretože boli zamerané na odvrátenie ohrozenia lotyšského hospodárstva vyplývajúceho z problémov banky MLB. Komisia sa takisto domnievala, že tieto opatrenia boli potrebné a v procese postupného ukončenia komerčných činností banky predstavovali pre lotyšskú vládu najhodnotnejšiu možnosť. Komisia však mala pochybnosti, či pomoc bola primeraná, a požiadala v tejto súvislosti o ďalšie informácie. |
| --- | --- |

(44)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia dočasne schválila pomoc na záchranu berúc do úvahy, že opatrenia opísané v odôvodnení 36 boli vhodné, pretože boli zamerané na odvrátenie ohrozenia lotyšského hospodárstva vyplývajúceho z problémov banky MLB. Komisia sa takisto domnievala, že tieto opatrenia boli potrebné a v procese postupného ukončenia komerčných činností banky predstavovali pre lotyšskú vládu najhodnotnejšiu možnosť. Komisia však mala pochybnosti, či pomoc bola primeraná, a požiadala v tejto súvislosti o ďalšie informácie.

Záruky voči proti neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže – ukončenie komerčných činností

| (45) | Podľa predajnej stratégie väčšina hospodárskych činností komerčného segmentu banky MLB bola ukončená a predaná v balíkoch a dcérske spoločnosti Hipolizings a Hipo Fondi boli predané oddelene od banky, čo Komisia vnímala pozitívne. |
| --- | --- |

(45)

Podľa predajnej stratégie väčšina hospodárskych činností komerčného segmentu banky MLB bola ukončená a predaná v balíkoch a dcérske spoločnosti Hipolizings a Hipo Fondi boli predané oddelene od banky, čo Komisia vnímala pozitívne.

| (46) | Pokiaľ ide o likvidáciu riadnym spôsobom, Komisia dospela k záveru, že na ukončenie komerčných činností MLB je potrebných viac informácií o zlučiteľnosti pomoci. Komisia najmä vyzvala lotyšské orgány, aby jej poskytli presné medzníky plánované pri predaji činností, ako aj ďalšie informácie týkajúce sa činností, ktoré nebolo možné predať. |
| --- | --- |

(46)

Pokiaľ ide o likvidáciu riadnym spôsobom, Komisia dospela k záveru, že na ukončenie komerčných činností MLB je potrebných viac informácií o zlučiteľnosti pomoci. Komisia najmä vyzvala lotyšské orgány, aby jej poskytli presné medzníky plánované pri predaji činností, ako aj ďalšie informácie týkajúce sa činností, ktoré nebolo možné predať.

| (47) | Pokiaľ ide o hospodárske činnosti, v ktorých sa malo pokračovať, len dva subjekty, a to spoločnosť Hipolizings a Hipo Fondi sa mali predať ako samostatné právne subjekty. Vzhľadom na ich obmedzené zastúpenie na trhu (20) a ich včasný predaj zo strany banky Komisia napriek tomu dospela k predbežnému záveru, že opatrenia pomoci boli primerané. |
| --- | --- |

(47)

Pokiaľ ide o hospodárske činnosti, v ktorých sa malo pokračovať, len dva subjekty, a to spoločnosť Hipolizings a Hipo Fondi sa mali predať ako samostatné právne subjekty. Vzhľadom na ich obmedzené zastúpenie na trhu (20) a ich včasný predaj zo strany banky Komisia napriek tomu dospela k predbežnému záveru, že opatrenia pomoci boli primerané.

Obnova dlhodobej životaschopnosť hospodárskych činností skupiny MLB

| (48) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyzvala lotyšské orgány, aby poskytli dodatočné informácie s cieľom zabezpečiť, že subjekty, ktoré zostanú na samostatnom základe (spoločnosti Hipolizings a Hipo Fondi), budú po predaji životaschopné. Komisia konkrétne požadovala informácie o tom, kto poskytne infraštruktúry alebo financovanie potrebné pre tieto subjekty namiesto banky MLB po jej predaji. |
| --- | --- |

(48)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyzvala lotyšské orgány, aby poskytli dodatočné informácie s cieľom zabezpečiť, že subjekty, ktoré zostanú na samostatnom základe (spoločnosti Hipolizings a Hipo Fondi), budú po predaji životaschopné. Komisia konkrétne požadovala informácie o tom, kto poskytne infraštruktúry alebo financovanie potrebné pre tieto subjekty namiesto banky MLB po jej predaji.

Riadna likvidácia nepredaných komerčných činností

| (49) | Hoci sa v predajnej stratégii uvádzajú informácie o podmienkach riadnej likvidácie komerčných činností, v rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti, či sa zaviedli dostatočné záruky voči neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(49)

Hoci sa v predajnej stratégii uvádzajú informácie o podmienkach riadnej likvidácie komerčných činností, v rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti, či sa zaviedli dostatočné záruky voči neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže.

| (50) | Komisia konkrétne vyzvala lotyšské orgány, aby včas ukončili proces predaja a aby navrhli ďalšie opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že banka ocení svoje komerčné produkty nepopulárnym spôsobom a obmedzí zálohy na existujúce úvery. |
| --- | --- |

(50)

Komisia konkrétne vyzvala lotyšské orgány, aby včas ukončili proces predaja a aby navrhli ďalšie opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že banka ocení svoje komerčné produkty nepopulárnym spôsobom a obmedzí zálohy na existujúce úvery.

3.   PRIPOMIENKY ZÚČASTNENÝCH STRÁN

| (51) | Komisia nedostala od zúčastnených strán žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(51)

Komisia nedostala od zúčastnených strán žiadne pripomienky.

4.   PRIPOMIENKY K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA ZO STRANY LOTYŠSKA

| (52) | Dňa 5. apríla 2012 Lotyšsko predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania a neskôr doplnilo svoju pozíciu prostredníctvom pravidelne predkladaných návrhov do júna 2013 (21). |
| --- | --- |

(52)

Dňa 5. apríla 2012 Lotyšsko predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania a neskôr doplnilo svoju pozíciu prostredníctvom pravidelne predkladaných návrhov do júna 2013 (21).

| (53) | Lotyšsko vo všeobecnosti zastáva názor, že všetky kritériá týkajúce sa zlučiteľnej štátnej pomoci sa splnili, pokiaľ ide o banku MLB, pretože: i) komerčný segment bol zlikvidovaný, ii) zostávajúci rozvojový segment funguje v rámci striktne vymedzeného sortimentu produktov oblasť pôsobnosti) a iii) zostávajúcej inštitúcii sa odoberie povolenie a táto inštitúcia teda nebude môcť s komerčnými bankami súťažiť v oblasti financovania. |
| --- | --- |

(53)

Lotyšsko vo všeobecnosti zastáva názor, že všetky kritériá týkajúce sa zlučiteľnej štátnej pomoci sa splnili, pokiaľ ide o banku MLB, pretože: i) komerčný segment bol zlikvidovaný, ii) zostávajúci rozvojový segment funguje v rámci striktne vymedzeného sortimentu produktov oblasť pôsobnosti) a iii) zostávajúcej inštitúcii sa odoberie povolenie a táto inštitúcia teda nebude môcť s komerčnými bankami súťažiť v oblasti financovania.

| (54) | V súvislosti s rozvojovým segmentom banky MLB Lotyšsko predložilo podrobné informácie (22). Lotyšsko však objasnilo, že sa zatiaľ nedosiahla konečná dohoda o zriadení jedinej rozvojovej inštitúcie, ktorá má prevziať rozvojový segment banky MLB. Lotyšsko uviedlo, že spoločný akčný plán zriadenia jedinej rozvojovej inštitúcie príslušnými ministerstvami a externými odborníkmi mal byť realizovaný k 2. augustu 2013 a že táto práca bude pokračovať v roku 2013. Konečný dátum zriadenia jedinej rozvojovej inštitúcie je však stále nejasný. |
| --- | --- |

(54)

V súvislosti s rozvojovým segmentom banky MLB Lotyšsko predložilo podrobné informácie (22). Lotyšsko však objasnilo, že sa zatiaľ nedosiahla konečná dohoda o zriadení jedinej rozvojovej inštitúcie, ktorá má prevziať rozvojový segment banky MLB. Lotyšsko uviedlo, že spoločný akčný plán zriadenia jedinej rozvojovej inštitúcie príslušnými ministerstvami a externými odborníkmi mal byť realizovaný k 2. augustu 2013 a že táto práca bude pokračovať v roku 2013. Konečný dátum zriadenia jedinej rozvojovej inštitúcie je však stále nejasný.

| (55) | Z toho dôvodu Lotyšsko požiadalo, aby sa posúdenie štátnej pomoci s ohľadom na zriadenie jedinej rozvojovej inštitúcie riešilo v rámci samostatného postupu, a nie v rámci postupu komerčného segmentu banky MLB. |
| --- | --- |

(55)

Z toho dôvodu Lotyšsko požiadalo, aby sa posúdenie štátnej pomoci s ohľadom na zriadenie jedinej rozvojovej inštitúcie riešilo v rámci samostatného postupu, a nie v rámci postupu komerčného segmentu banky MLB.

| (56) | Pokiaľ ide o záruky voči neprimeraným narušeniam hospodárskej súťaže, je Lotyšsko presvedčené, že zavedené opatrenia zabezpečujú neexistenciu priamej hospodárskej súťaže medzi komerčným segmentom banky MLB a inými komerčnými bankami. Banka MLB zastavila poskytovanie nových úverov od novembra 2009. Pokiaľ ide o vklady, pôvodne bolo potrebné aktívne riadenie vkladovej základne na to, aby sa zamedzilo dodatočnej štátnej pomoci vo forme podpory likvidity až do uskutočnenia predaja. Vklady súvisiace s komerčným segmentom banky MLB boli nakoniec predané ako súčasť balíkov 1 a 2, zatiaľ čo operácie súvisiace s platbami kartou a sieť bankomatov (ATM) boli zrušené. |
| --- | --- |

(56)

Pokiaľ ide o záruky voči neprimeraným narušeniam hospodárskej súťaže, je Lotyšsko presvedčené, že zavedené opatrenia zabezpečujú neexistenciu priamej hospodárskej súťaže medzi komerčným segmentom banky MLB a inými komerčnými bankami. Banka MLB zastavila poskytovanie nových úverov od novembra 2009. Pokiaľ ide o vklady, pôvodne bolo potrebné aktívne riadenie vkladovej základne na to, aby sa zamedzilo dodatočnej štátnej pomoci vo forme podpory likvidity až do uskutočnenia predaja. Vklady súvisiace s komerčným segmentom banky MLB boli nakoniec predané ako súčasť balíkov 1 a 2, zatiaľ čo operácie súvisiace s platbami kartou a sieť bankomatov (ATM) boli zrušené.

| (57) | Spoločnosť HipoNIA, ktorá získala od banky MLB úverové portfóliá, neposkytuje dodatočné financovanie žiadnemu zo svojich klientov. Najmä vzhľadom na stav týchto úverov (takmer u všetkých úverov splatnosť uplynula pred viac než 90 dňami a došlo k pokusom o reštrukturalizáciu) takmer všetky prípady viedli k odňatiu majetku spoločnosťou HipoNIA. |
| --- | --- |

(57)

Spoločnosť HipoNIA, ktorá získala od banky MLB úverové portfóliá, neposkytuje dodatočné financovanie žiadnemu zo svojich klientov. Najmä vzhľadom na stav týchto úverov (takmer u všetkých úverov splatnosť uplynula pred viac než 90 dňami a došlo k pokusom o reštrukturalizáciu) takmer všetky prípady viedli k odňatiu majetku spoločnosťou HipoNIA.

| (58) | Pokiaľ ide o komerčný segment, Lotyšsko predložilo úplný harmonogram predaja alebo likvidácie majetku, stanovilo hlavné míľniky tohto procesu a informovalo Komisiu o dosiahnutom pokroku, ako aj skutočných termínoch predajných zmlúv. Lotyšsko uviedlo, že všetky súvahové pozície súvisiace s komerčným segmentom budú odstránené do januára 2014. |
| --- | --- |

(58)

Pokiaľ ide o komerčný segment, Lotyšsko predložilo úplný harmonogram predaja alebo likvidácie majetku, stanovilo hlavné míľniky tohto procesu a informovalo Komisiu o dosiahnutom pokroku, ako aj skutočných termínoch predajných zmlúv. Lotyšsko uviedlo, že všetky súvahové pozície súvisiace s komerčným segmentom budú odstránené do januára 2014.

| (59) | Lotyšsko poskytlo podrobný prehľad súm štátnej pomoci, ktoré sa skutočne poskytli pre komerčný segment banky MLB (menovite podpora likvidity pre banku MLB vo výške 50 miliónov LVL, štátne záruky vo výške 12,4 milióna LVL, kapitálové opatrenia vo výške 95,2 milióna LVL a podpora likvidity vo výške 71 miliónov LVL pre spoločnosť HipoNIA). Lotyšsko zdôraznilo, že celková pomoc potrebná pre komerčnú časť banky MLB je nižšia, než sa pôvodne predpokladalo (a dočasne schválilo v rozhodnutí o začatí konania). |
| --- | --- |

(59)

Lotyšsko poskytlo podrobný prehľad súm štátnej pomoci, ktoré sa skutočne poskytli pre komerčný segment banky MLB (menovite podpora likvidity pre banku MLB vo výške 50 miliónov LVL, štátne záruky vo výške 12,4 milióna LVL, kapitálové opatrenia vo výške 95,2 milióna LVL a podpora likvidity vo výške 71 miliónov LVL pre spoločnosť HipoNIA). Lotyšsko zdôraznilo, že celková pomoc potrebná pre komerčnú časť banky MLB je nižšia, než sa pôvodne predpokladalo (a dočasne schválilo v rozhodnutí o začatí konania).

| (60) | Podľa Lotyšska žiadne z opatrení pomoci priamo neprospieva komerčným činnostiam, v ktorých budú spoločnosti Hipolizings a Hipo Fondi pokračovať po ich predaji. Hlavné činnosti banky MLB boli rozdelené do troch balíkov a predané formou predaja majetku. Žiaden balík nepredstavuje podnik v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a preto sa Lotyšsko domnieva, že v hospodárskych činnostiach sa po predaji nebude pokračovať a balíky nebudú čerpať štátnu pomoc získanú pred predajom. |
| --- | --- |

(60)

Podľa Lotyšska žiadne z opatrení pomoci priamo neprospieva komerčným činnostiam, v ktorých budú spoločnosti Hipolizings a Hipo Fondi pokračovať po ich predaji. Hlavné činnosti banky MLB boli rozdelené do troch balíkov a predané formou predaja majetku. Žiaden balík nepredstavuje podnik v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a preto sa Lotyšsko domnieva, že v hospodárskych činnostiach sa po predaji nebude pokračovať a balíky nebudú čerpať štátnu pomoc získanú pred predajom.

| (61) | Lotyšsko zastáva názor, že v hospodárskych činnostiach bude možné pokračovať len v prípade predaja balíka 4 (spoločnosť Hipolizings). Spoločnosť Hipolizings však bude tvoriť len veľmi malú časť skupiny, do ktorej patrí jej kupujúci (menej než 0,1 %) a [...]. [...]. Predajom sa zabezpečí dlhodobá životaschopnosť subjektu a neohrozí sa tým životaschopnosť kupujúceho. Okrem toho má spoločnosť Hipolizings iba veľmi malý podiel na trhu vo výške 5 %. Úžitok z pomoci poskytnutej banke MLB mala navyše táto spoločnosť len nepriamo a v malom rozsahu: jestvujúce zmluvné dojednania nebolo potrebné ukončiť nečakane a spoločnosť nebolo potrebné predať zo strany vlastníka vo finančnej tiesni ako v prípade iných spoločností, ktoré vlastnila banka. Vzhľadom na veľmi obmedzenú výšku pomoci pre spoločnosť Hipolizings je Lotyšsko presvedčené, že po predaji a plnej integrácii s jej kupujúcim spoločnosť Hipolizings nebude čerpať pomoc. |
| --- | --- |

(61)

Lotyšsko zastáva názor, že v hospodárskych činnostiach bude možné pokračovať len v prípade predaja balíka 4 (spoločnosť Hipolizings). Spoločnosť Hipolizings však bude tvoriť len veľmi malú časť skupiny, do ktorej patrí jej kupujúci (menej než 0,1 %) a [...]. [...]. Predajom sa zabezpečí dlhodobá životaschopnosť subjektu a neohrozí sa tým životaschopnosť kupujúceho. Okrem toho má spoločnosť Hipolizings iba veľmi malý podiel na trhu vo výške 5 %. Úžitok z pomoci poskytnutej banke MLB mala navyše táto spoločnosť len nepriamo a v malom rozsahu: jestvujúce zmluvné dojednania nebolo potrebné ukončiť nečakane a spoločnosť nebolo potrebné predať zo strany vlastníka vo finančnej tiesni ako v prípade iných spoločností, ktoré vlastnila banka. Vzhľadom na veľmi obmedzenú výšku pomoci pre spoločnosť Hipolizings je Lotyšsko presvedčené, že po predaji a plnej integrácii s jej kupujúcim spoločnosť Hipolizings nebude čerpať pomoc.

| (62) | Pokiaľ ide o kryciu spoločnosť Hipo Fondi predanú súkromnému investorovi, Lotyšsko sa zaväzuje, že [...]. |
| --- | --- |

(62)

Pokiaľ ide o kryciu spoločnosť Hipo Fondi predanú súkromnému investorovi, Lotyšsko sa zaväzuje, že [...].

| (63) | Vo vzťahu k prevodu aktív z banky MLB na spoločnosť HipoNIA a jej následný predaj Lotyšsko súhlasí s predbežnými zisteniami Komisie stanovenými v rozhodnutí o začatí konania, že prevod nezahŕňa pomoc. |
| --- | --- |

(63)

Vo vzťahu k prevodu aktív z banky MLB na spoločnosť HipoNIA a jej následný predaj Lotyšsko súhlasí s predbežnými zisteniami Komisie stanovenými v rozhodnutí o začatí konania, že prevod nezahŕňa pomoc.

| (64) | Pokiaľ ide o zvýšenie kapitálu pre komerčný segment v roku 2012, Lotyšsko objasnilo, že kapitál sa zvýšil v dvoch častiach: prvá časť súvisela s predajom balíkov 1, 2, 3, 5 a 6 a druhá časť súvisela s predajom balíka 4. Výška kapitálu bola obmedzená na minimum a vypočítaná tak, aby sa zabezpečila regulačná kapitálová primeranosť komerčného segmentu na základe strát z predaja. |
| --- | --- |

(64)

Pokiaľ ide o zvýšenie kapitálu pre komerčný segment v roku 2012, Lotyšsko objasnilo, že kapitál sa zvýšil v dvoch častiach: prvá časť súvisela s predajom balíkov 1, 2, 3, 5 a 6 a druhá časť súvisela s predajom balíka 4. Výška kapitálu bola obmedzená na minimum a vypočítaná tak, aby sa zabezpečila regulačná kapitálová primeranosť komerčného segmentu na základe strát z predaja.

| (65) | Pokiaľ ide o pohotovostnú facilitu likvidity udelenú v súvislosti s reštrukturalizáciou, Lotyšsko uviedlo, že podpora komerčného segmentu mala dočasný charakter, aby sa zabezpečil riadny predaj. Podľa Lotyšska jej malý rozsah a dočasnú povahu znížili potenciálne narušenia hospodárskej súťaže na minimum. |
| --- | --- |

(65)

Pokiaľ ide o pohotovostnú facilitu likvidity udelenú v súvislosti s reštrukturalizáciou, Lotyšsko uviedlo, že podpora komerčného segmentu mala dočasný charakter, aby sa zabezpečil riadny predaj. Podľa Lotyšska jej malý rozsah a dočasnú povahu znížili potenciálne narušenia hospodárskej súťaže na minimum.

| (66) | Lotyšsko sa napokon zaviazalo predložiť monitorovacie správy týkajúce sa reštrukturalizácie banky MLB vrátane likvidácie nepredaných komerčných činností a ohodnotenia likvidácie ex post. |
| --- | --- |

(66)

Lotyšsko sa napokon zaviazalo predložiť monitorovacie správy týkajúce sa reštrukturalizácie banky MLB vrátane likvidácie nepredaných komerčných činností a ohodnotenia likvidácie ex post.

5.   POSÚDENIE OPATRENÍ

5.1.   Existencia pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

| (67) | Ako sa stanovuje v článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž, alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, ak nie je stanovené inak. |
| --- | --- |

(67)

Ako sa stanovuje v článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž, alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, ak nie je stanovené inak.

Príjemcovia pomoci

| (68) | Ako sa stanovuje v odôvodnení 145 rozhodnutia o začatí konania, pri posudzovaní opatrení s cieľom určiť, či predstavujú štátnu pomoc, je potrebné rozlišovať medzi súčasnými a budúcimi rozvojovými činnosťami banky MLB na jednej strane a zostávajúcimi komerčnými činnosťami banky MLB v období prechodu (postupného ukončenia činností) na strane druhej. Lotyšské orgány predložili údaje, ktoré preukazujú, do akej miery boli opatrenia prínosom pre jeden či druhý segment. |
| --- | --- |

(68)

Ako sa stanovuje v odôvodnení 145 rozhodnutia o začatí konania, pri posudzovaní opatrení s cieľom určiť, či predstavujú štátnu pomoc, je potrebné rozlišovať medzi súčasnými a budúcimi rozvojovými činnosťami banky MLB na jednej strane a zostávajúcimi komerčnými činnosťami banky MLB v období prechodu (postupného ukončenia činností) na strane druhej. Lotyšské orgány predložili údaje, ktoré preukazujú, do akej miery boli opatrenia prínosom pre jeden či druhý segment.

| (69) | Rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia sa vzťahuje iba na opatrenia poskytnuté komerčnej časti banky MLB. Podmienky prevádzky rozvojovej časti banky MLB, od ktorej sa očakáva, že bude pokračovať v rámci rozvojovej inštitúcie, ktorá sa má zriadiť, budú posúdené v samostatnom konečnom rozhodnutí. |
| --- | --- |

(69)

Rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia sa vzťahuje iba na opatrenia poskytnuté komerčnej časti banky MLB. Podmienky prevádzky rozvojovej časti banky MLB, od ktorej sa očakáva, že bude pokračovať v rámci rozvojovej inštitúcie, ktorá sa má zriadiť, budú posúdené v samostatnom konečnom rozhodnutí.

| (70) | V dôsledku toho sa v tomto rozhodnutí budú posudzovať iba opatrenia, ktoré Lotyšsko poskytlo v prospech komerčnej časti banky MLB, pokiaľ sú potrebné na reštrukturalizáciu komerčného segmentu banky. |
| --- | --- |

(70)

V dôsledku toho sa v tomto rozhodnutí budú posudzovať iba opatrenia, ktoré Lotyšsko poskytlo v prospech komerčnej časti banky MLB, pokiaľ sú potrebné na reštrukturalizáciu komerčného segmentu banky.

| (71) | Je potrebné pripomenúť, že na posúdenie opatrení v prospech komerčného segmentu banky je dôležité zistiť, či a do akej miery sa bude v hospodárskych činnostiach pokračovať, alebo či budú tieto činnosti ukončené po predaji komerčných aktív a pasív (23). Z tohto hľadiska Komisia konštatuje, že predajom balíkov 3A (súkromnému investorovi), 3B a 4 (Lotyšskej privatizačnej agentúre na postupné vyriešenie situácie) do 30. júna 2013 sa tieto hospodárske činnosti pôvodnej komerčnej časti banky MLB ukončili. Je takisto potrebné poznamenať, že veľký podiel aktív, ktoré pôvodne spravovala spoločnosť Hipo Fondi bol predaný oddelene od tejto spoločnosti, a to prostredníctvom predaja aktív. Komisia zastáva názor, že predaj v balíkoch, ktorý rôznym kupujúcim umožnil predložiť ponuku na samostatné časti komerčných aktív a pasív banky MLB, účinne prispieva k likvidácii komerčných činností banky. Je pozoruhodné, že sa banka viackrát pokúšala predať nepredané aktíva, ktoré sa nakoniec majú previesť na Lotyšskú privatizačnú agentúru tým, že balíky opätovne pripravovala a ponuky opätovne prerokovala s potenciálnymi investormi. Teda sa zdá, že banka MLB vyčerpala všetky dostupné možnosti predaja týchto aktív najhoršej kvality na trhu za primeranú cenu, čiže za cenu vyššiu, ako je ich dlhodobá hospodárska hodnota podľa odhadu vonkajšieho renomovaného externého poradcu. |
| --- | --- |

(71)

Je potrebné pripomenúť, že na posúdenie opatrení v prospech komerčného segmentu banky je dôležité zistiť, či a do akej miery sa bude v hospodárskych činnostiach pokračovať, alebo či budú tieto činnosti ukončené po predaji komerčných aktív a pasív (23). Z tohto hľadiska Komisia konštatuje, že predajom balíkov 3A (súkromnému investorovi), 3B a 4 (Lotyšskej privatizačnej agentúre na postupné vyriešenie situácie) do 30. júna 2013 sa tieto hospodárske činnosti pôvodnej komerčnej časti banky MLB ukončili. Je takisto potrebné poznamenať, že veľký podiel aktív, ktoré pôvodne spravovala spoločnosť Hipo Fondi bol predaný oddelene od tejto spoločnosti, a to prostredníctvom predaja aktív. Komisia zastáva názor, že predaj v balíkoch, ktorý rôznym kupujúcim umožnil predložiť ponuku na samostatné časti komerčných aktív a pasív banky MLB, účinne prispieva k likvidácii komerčných činností banky. Je pozoruhodné, že sa banka viackrát pokúšala predať nepredané aktíva, ktoré sa nakoniec majú previesť na Lotyšskú privatizačnú agentúru tým, že balíky opätovne pripravovala a ponuky opätovne prerokovala s potenciálnymi investormi. Teda sa zdá, že banka MLB vyčerpala všetky dostupné možnosti predaja týchto aktív najhoršej kvality na trhu za primeranú cenu, čiže za cenu vyššiu, ako je ich dlhodobá hospodárska hodnota podľa odhadu vonkajšieho renomovaného externého poradcu.

| (72) | Pokiaľ ide doplnkové činnosti banky MLB komerčnej povahy, Lotyšsko takisto poskytlo dostatočné informácie o tom, že tieto činnosti už boli ukončené alebo sa ukončia v blízkej budúcnosti. Krycia spoločnosť Hipo Fondi, ktorá bude aj naďalej fungovať po predaji aktív, ktoré spravovala, bude predaná v najbližších mesiacoch, obchod s cennými papiermi sa ukončí a subjekt RIS, výlučne holdingová spoločnosť, ktorá má v súčasnosti v držbe akcie v spoločnosti Hipo Fondi a v dvoch spoločnostiach v konkurznom konaní, bude zlikvidovaná. Plánuje sa, že bankové povolenie pre MLB sa zruší do 31. decembra 2013. |
| --- | --- |

(72)

Pokiaľ ide doplnkové činnosti banky MLB komerčnej povahy, Lotyšsko takisto poskytlo dostatočné informácie o tom, že tieto činnosti už boli ukončené alebo sa ukončia v blízkej budúcnosti. Krycia spoločnosť Hipo Fondi, ktorá bude aj naďalej fungovať po predaji aktív, ktoré spravovala, bude predaná v najbližších mesiacoch, obchod s cennými papiermi sa ukončí a subjekt RIS, výlučne holdingová spoločnosť, ktorá má v súčasnosti v držbe akcie v spoločnosti Hipo Fondi a v dvoch spoločnostiach v konkurznom konaní, bude zlikvidovaná. Plánuje sa, že bankové povolenie pre MLB sa zruší do 31. decembra 2013.

| (73) | Pokiaľ ide o spoločnosť Hipolizings, bola predaná ako právny subjekt prostredníctvom prevodu obchodného podielu (share deal). Lotyšsko uviedlo, že spoločnosť Hipolizings priamo nečerpá z podpory, ktorá bola poskytnutá materskej spoločnosti banke MLB (24). Pokiaľ ide o možné opatrenie na riešenie problematických aktív uvedené v odôvodneniach 165 až 170 rozhodnutia o začatí konania, je potrebné pripomenúť, že pred predajom spoločnosti Hipolizings boli najhoršie aktíva banky MLB interne prevedené na spoločnosť HipoNIA. V rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že takýto interný prevod aktív by mohol predstavovať iba opatrenie na riešenie problematických aktív v prospech spoločností Hipolizings a Hipo Fondi, ak uvedené spoločnosti takéto prevody využívali a v rozsahu, v akom ich využívali. Vzhľadom na tvrdenie lotyšských orgánov, že zo spoločnosti Hipolizings neboli prevedené žiadne aktíva na spoločnosť HipoNIA, je možné konštatovať, že spoločnosť Hipolizings nedostala žiadnu pomoc na riešenie problematických aktív, z ktorej by mali jej činnosti priamy prospech. Ako však uviedli lotyšské orgány, nemožno vylúčiť, že spoločnosť Hipolizings mala v obmedzenom rozsahu úžitok z pomoci poskytnutej banke MLB pokiaľ existujúce zmluvné dohody so subjektmi Hipolizings nemuseli byť ukončené neočakávane a spoločnosť nebolo potrebné predať zo strany vlastníka vo finančnej tiesni. Komisia preto dospela k záveru, že spoločnosť Hipolizings mala úžitok z pomoci poskytnutej banke MLB, hoci nepriamo, a teda vo veľmi malom rozsahu. |
| --- | --- |

(73)

Pokiaľ ide o spoločnosť Hipolizings, bola predaná ako právny subjekt prostredníctvom prevodu obchodného podielu (share deal). Lotyšsko uviedlo, že spoločnosť Hipolizings priamo nečerpá z podpory, ktorá bola poskytnutá materskej spoločnosti banke MLB (24). Pokiaľ ide o možné opatrenie na riešenie problematických aktív uvedené v odôvodneniach 165 až 170 rozhodnutia o začatí konania, je potrebné pripomenúť, že pred predajom spoločnosti Hipolizings boli najhoršie aktíva banky MLB interne prevedené na spoločnosť HipoNIA. V rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že takýto interný prevod aktív by mohol predstavovať iba opatrenie na riešenie problematických aktív v prospech spoločností Hipolizings a Hipo Fondi, ak uvedené spoločnosti takéto prevody využívali a v rozsahu, v akom ich využívali. Vzhľadom na tvrdenie lotyšských orgánov, že zo spoločnosti Hipolizings neboli prevedené žiadne aktíva na spoločnosť HipoNIA, je možné konštatovať, že spoločnosť Hipolizings nedostala žiadnu pomoc na riešenie problematických aktív, z ktorej by mali jej činnosti priamy prospech. Ako však uviedli lotyšské orgány, nemožno vylúčiť, že spoločnosť Hipolizings mala v obmedzenom rozsahu úžitok z pomoci poskytnutej banke MLB pokiaľ existujúce zmluvné dohody so subjektmi Hipolizings nemuseli byť ukončené neočakávane a spoločnosť nebolo potrebné predať zo strany vlastníka vo finančnej tiesni. Komisia preto dospela k záveru, že spoločnosť Hipolizings mala úžitok z pomoci poskytnutej banke MLB, hoci nepriamo, a teda vo veľmi malom rozsahu.

| (74) | Pokiaľ ide spoločnosť Hipo Fondi, Komisia poznamenáva, že keď bola predaná jej menšinovému akcionárovi, bola iba krycou spoločnosťou. Lotyšsko potvrdilo, že zostávajúce súkromné portfóliá a uzavreté fondy spravované spoločnosťou Hipo Fondi už boli ukončené, nachádzajú sa v procese ukončenia alebo budú zlikvidované. Okrem toho sa Lotyšsko zaviazalo, že [...]. |
| --- | --- |

(74)

Pokiaľ ide spoločnosť Hipo Fondi, Komisia poznamenáva, že keď bola predaná jej menšinovému akcionárovi, bola iba krycou spoločnosťou. Lotyšsko potvrdilo, že zostávajúce súkromné portfóliá a uzavreté fondy spravované spoločnosťou Hipo Fondi už boli ukončené, nachádzajú sa v procese ukončenia alebo budú zlikvidované. Okrem toho sa Lotyšsko zaviazalo, že [...].

| (75) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že spoločnosť Hipo Fondi zostane výlučne krycou spoločnosťou bez skutočných aktív, ktoré treba spravovať, a to aspoň určitý čas. Vzhľadom na to, že krycia spoločnosť ukončí činnosti, ktoré predtým vykonávala spoločnosť Hipo Fondi ako dcérska spoločnosť banky MLB a nebude hneď vykonávať žiadne nové hospodárske činnosti, možno konštatovať, že neexistuje nadväznosť medzi spoločnosťou Hipo Fondi ktorá bola súčasťou skupiny MLB, a novým subjektom, t. j. spoločnosťou Hipo Fondi vo vlastníctve nového vlastníka/nových vlastníkov a prípadným vykonávaním nových hospodárskych činností. Nemožno preto tvrdiť, že krycia spoločnosť Hipo Fondi čerpá pomoc, ktorá bola pôvodne poskytnutá banke MLB. |
| --- | --- |

(75)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno dospieť k záveru, že spoločnosť Hipo Fondi zostane výlučne krycou spoločnosťou bez skutočných aktív, ktoré treba spravovať, a to aspoň určitý čas. Vzhľadom na to, že krycia spoločnosť ukončí činnosti, ktoré predtým vykonávala spoločnosť Hipo Fondi ako dcérska spoločnosť banky MLB a nebude hneď vykonávať žiadne nové hospodárske činnosti, možno konštatovať, že neexistuje nadväznosť medzi spoločnosťou Hipo Fondi ktorá bola súčasťou skupiny MLB, a novým subjektom, t. j. spoločnosťou Hipo Fondi vo vlastníctve nového vlastníka/nových vlastníkov a prípadným vykonávaním nových hospodárskych činností. Nemožno preto tvrdiť, že krycia spoločnosť Hipo Fondi čerpá pomoc, ktorá bola pôvodne poskytnutá banke MLB.

| (76) | Pokiaľ ide spoločnosť HipoNIA, bude v režime ukončovania obsahovať aktíva bývalého komerčného segmentu banky MLB a bude fungovať len obmedzený čas. Vzhľadom na ustálenú rozhodovaciu prax však opatrenia zamerané na likvidáciu komerčných činností môžu napriek tomu predstavovať pomoc (25). |
| --- | --- |

(76)

Pokiaľ ide spoločnosť HipoNIA, bude v režime ukončovania obsahovať aktíva bývalého komerčného segmentu banky MLB a bude fungovať len obmedzený čas. Vzhľadom na ustálenú rozhodovaciu prax však opatrenia zamerané na likvidáciu komerčných činností môžu napriek tomu predstavovať pomoc (25).

| (77) | Pokiaľ ide o podniky, ktoré kupujú jednotlivé balíky banky, Komisia poznamenáva, že na základe informácií, ktoré predložilo Lotyšsko, sa proces predaja uskutočnil otvoreným a nediskriminačným spôsobom, za trhových podmienok a s cieľom maximalizovať cenu za konkrétne balíky. |
| --- | --- |

(77)

Pokiaľ ide o podniky, ktoré kupujú jednotlivé balíky banky, Komisia poznamenáva, že na základe informácií, ktoré predložilo Lotyšsko, sa proces predaja uskutočnil otvoreným a nediskriminačným spôsobom, za trhových podmienok a s cieľom maximalizovať cenu za konkrétne balíky.

| (78) | Pokiaľ ide prevod spoločnosti HipoNIA za nižšiu cenu, ako je trhová hodnota, Komisia potvrdzuje svoj predbežný záver z rozhodnutia o začatí konania, že Lotyšskú privatizačnú agentúru, ktorá je kupujúcim tejto spoločnosti, nemožno považovať za príjemcu pomoci, pretože nevykonáva hospodárske činnosti a je výlučne lotyšskou štátnou agentúrou (26). |
| --- | --- |

(78)

Pokiaľ ide prevod spoločnosti HipoNIA za nižšiu cenu, ako je trhová hodnota, Komisia potvrdzuje svoj predbežný záver z rozhodnutia o začatí konania, že Lotyšskú privatizačnú agentúru, ktorá je kupujúcim tejto spoločnosti, nemožno považovať za príjemcu pomoci, pretože nevykonáva hospodárske činnosti a je výlučne lotyšskou štátnou agentúrou (26).

| (79) | Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že podnikom, ktoré kupujú komerčné aktíva a pasíva banky MLB, nebola poskytnutá žiadna pomoc. |
| --- | --- |

(79)

Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že podnikom, ktoré kupujú komerčné aktíva a pasíva banky MLB, nebola poskytnutá žiadna pomoc.

| (80) | Na záver možno konštatovať, že po predaji všetkých balíkov pozostávajúcich z bývalých komerčných činností banky MLB, ktorý sa v súčasnosti ukončil, sú opatrenia pomoci určené len pre tie komerčné činnosti banky MLB, v ktorých budú spoločnosti HipoNIA a Hipolizings pokračovať po predaji. |
| --- | --- |

(80)

Na záver možno konštatovať, že po predaji všetkých balíkov pozostávajúcich z bývalých komerčných činností banky MLB, ktorý sa v súčasnosti ukončil, sú opatrenia pomoci určené len pre tie komerčné činnosti banky MLB, v ktorých budú spoločnosti HipoNIA a Hipolizings pokračovať po predaji.

Opatrenia pomoci

| (81) | Ako sa uvádza v odôvodnení 73, spoločnosť Hipolizings čerpala (aj keď len v obmedzenej miere) z pomoci poskytnutej banke MLB. Ako sa uvádza vyššie, uvedená spoločnosť nemusela nečakane ukončiť zmluvné podmienky, ani ju nebolo potrebné predať zo strany vlastníka vo finančnej tiesni, čo by pravdepodobne viedlo k rýchlemu predaju za akúkoľvek cenu. Obmedzenosť tohto zvýhodnenia ani skutočnosť, že výšku pomoci nemožno vyčísliť, v tejto súvislosti nemení posúdenie Komisie. |
| --- | --- |

(81)

Ako sa uvádza v odôvodnení 73, spoločnosť Hipolizings čerpala (aj keď len v obmedzenej miere) z pomoci poskytnutej banke MLB. Ako sa uvádza vyššie, uvedená spoločnosť nemusela nečakane ukončiť zmluvné podmienky, ani ju nebolo potrebné predať zo strany vlastníka vo finančnej tiesni, čo by pravdepodobne viedlo k rýchlemu predaju za akúkoľvek cenu. Obmedzenosť tohto zvýhodnenia ani skutočnosť, že výšku pomoci nemožno vyčísliť, v tejto súvislosti nemení posúdenie Komisie.

| (82) | Vzhľadom na to, že spoločnosť Hipolizings pôsobí vo finančnom sektore, akákoľvek výhoda zo štátnych zdrojov v prospech jej činností by mohla ovplyvniť obchodovanie medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž. Preto sa opatrenia v prospech jej činností musia považovať za schopné narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchodovanie medzi členskými štátmi. Výhoda sa poskytla zo štátnych zdrojov a je selektívna, keďže zvýhodňuje iba jednu finančnú skupinu. |
| --- | --- |

(82)

Vzhľadom na to, že spoločnosť Hipolizings pôsobí vo finančnom sektore, akákoľvek výhoda zo štátnych zdrojov v prospech jej činností by mohla ovplyvniť obchodovanie medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž. Preto sa opatrenia v prospech jej činností musia považovať za schopné narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchodovanie medzi členskými štátmi. Výhoda sa poskytla zo štátnych zdrojov a je selektívna, keďže zvýhodňuje iba jednu finančnú skupinu.

| (83) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že nepriama výhoda priznaná spoločnosti Hipolizings z opatrení pomoci poskytnutých banke MLB predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(83)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že nepriama výhoda priznaná spoločnosti Hipolizings z opatrení pomoci poskytnutých banke MLB predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (84) | So zreteľom na opatrenie na podporu likvidity poskytnuté spoločnosti HipoNIA, ktoré sa vo fáze reštrukturalizácie zachováva, ale so zvýšenou sumou, v rozhodnutí o začatí konania už bolo stanovené, že uvedené opatrenie predstavuje štátnu pomoc. Komisia nemá žiadny dôvod zmeniť svoje predchádzajúce posúdenie vzhľadom na zvýšenú sumu na podporu likvidity. Zmenená suma týkajúca sa uvedeného opatrenia nemá vplyv na jeho kvalifikáciu ako pomoc. Komisia preto dospela k záveru, že podpora likvidity vo výške 71 miliónov LVL pre spoločnosť HipoNIA predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(84)

So zreteľom na opatrenie na podporu likvidity poskytnuté spoločnosti HipoNIA, ktoré sa vo fáze reštrukturalizácie zachováva, ale so zvýšenou sumou, v rozhodnutí o začatí konania už bolo stanovené, že uvedené opatrenie predstavuje štátnu pomoc. Komisia nemá žiadny dôvod zmeniť svoje predchádzajúce posúdenie vzhľadom na zvýšenú sumu na podporu likvidity. Zmenená suma týkajúca sa uvedeného opatrenia nemá vplyv na jeho kvalifikáciu ako pomoc. Komisia preto dospela k záveru, že podpora likvidity vo výške 71 miliónov LVL pre spoločnosť HipoNIA predstavuje štátnu pomoc.

| (85) | Pokiaľ ide o ďalšie opatrenia pomoci poskytnuté banke MLB ako materskej spoločnosti spoločnosti HipoNIA, nemá spoločnosť HipoNIA z výhody, ktorá z nich vyplýva, žiaden prospech. Všetky tieto ďalšie opatrenia pomoci poskytnuté banke MLB mali za cieľ a účinok udržať činnosti MLB počas dlhšieho obdobia, než by bolo možné v prípade bezprostrednej platobnej neschopnosti a likvidácie. Keď boli tieto opatrenia poskytnuté banke MLB, spoločnosť HipoNIA fungovala v rámci skupiny MLB ako správcovská spoločnosť so zlými aktívami. Vzhľadom na to, že činnosti spoločnosti HipoNIA boli obmedzené na bezodkladnú likvidáciu aktív, a to bez akýchkoľvek záloh poskytnutých klientom, tvorili integrálnu súčasť procesu likvidácie. Z tohto dôvodu nepriamu pomoc z iných opatrení pomoci poskytnutých komerčnému segmentu banky MLB možno v prípade spoločnosti HipoNIA vylúčiť. |
| --- | --- |

(85)

Pokiaľ ide o ďalšie opatrenia pomoci poskytnuté banke MLB ako materskej spoločnosti spoločnosti HipoNIA, nemá spoločnosť HipoNIA z výhody, ktorá z nich vyplýva, žiaden prospech. Všetky tieto ďalšie opatrenia pomoci poskytnuté banke MLB mali za cieľ a účinok udržať činnosti MLB počas dlhšieho obdobia, než by bolo možné v prípade bezprostrednej platobnej neschopnosti a likvidácie. Keď boli tieto opatrenia poskytnuté banke MLB, spoločnosť HipoNIA fungovala v rámci skupiny MLB ako správcovská spoločnosť so zlými aktívami. Vzhľadom na to, že činnosti spoločnosti HipoNIA boli obmedzené na bezodkladnú likvidáciu aktív, a to bez akýchkoľvek záloh poskytnutých klientom, tvorili integrálnu súčasť procesu likvidácie. Z tohto dôvodu nepriamu pomoc z iných opatrení pomoci poskytnutých komerčnému segmentu banky MLB možno v prípade spoločnosti HipoNIA vylúčiť.

5.2.   Zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom

| (86) | Keďže sa v oddiele 5.1 konštatovalo, že opatrenie na podporu likvidity pre spoločnosť HipoNIA a nepriama výhoda udelená spoločnosti Hipolizings z opatrení pomoci poskytnutých banke MLB predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, je potrebné posúdiť ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(86)

Keďže sa v oddiele 5.1 konštatovalo, že opatrenie na podporu likvidity pre spoločnosť HipoNIA a nepriama výhoda udelená spoločnosti Hipolizings z opatrení pomoci poskytnutých banke MLB predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, je potrebné posúdiť ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom.

5.2.1.   Právny základ posúdenia zlučiteľnosti

| (87) | V odôvodneniach 177 až 180 rozhodnutia o začatí konania už bolo preukázané, že opatrenia pomoci v prospech komerčných činností banky MLB treba posudzovať podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ, a najmä podľa oznámenia Komisie o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(87)

V odôvodneniach 177 až 180 rozhodnutia o začatí konania už bolo preukázané, že opatrenia pomoci v prospech komerčných činností banky MLB treba posudzovať podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ, a najmä podľa oznámenia Komisie o reštrukturalizácii.

5.2.2.   Zlučiteľnosť opatrenia pomoci v rámci oznámenia o reštrukturalizácii

Obnovenie dlhodobej životaschopnosti hospodárskych činností banky MLB pokračovalo v spoločnosti Hipolizings po jej predaji

| (88) | V bode 17 oznámenia o reštrukturalizácii sa potvrdzuje, že predaj (časti) finančnej inštitúcie tretej strane môže pomôcť obnoviť jej dlhodobú životaschopnosť. |
| --- | --- |

(88)

V bode 17 oznámenia o reštrukturalizácii sa potvrdzuje, že predaj (časti) finančnej inštitúcie tretej strane môže pomôcť obnoviť jej dlhodobú životaschopnosť.

| (89) | Spoločnosť Hipolizings bola predaná spoločnosti Swedbank Lizings, ktorá je najväčšou lízingovou spoločnosťou v Lotyšsku (22 % podielu na trhu). Je úzko spojená so všeobecnými bankovými operáciami spoločnosti Swedbank. K 31. máju 2013 ratingová agentúra Moody's zvýšila rating spoločnosti Swedbank na A1. Operácie skupiny vykazujú primeranú ziskovosť (návratnosť vlastného kapitálu vo výške 16,9 % v roku 2012 a 13,8 % v prvom štvrťroku 2013 (27)), s podielom vlastného kapitálu Tier 1 presahujúcim 15 %. Činnosti spoločnosti Hipolizings tvoria veľmi malý podiel aktív skupiny Swedbank (asi 0,05 %). |
| --- | --- |

(89)

Spoločnosť Hipolizings bola predaná spoločnosti Swedbank Lizings, ktorá je najväčšou lízingovou spoločnosťou v Lotyšsku (22 % podielu na trhu). Je úzko spojená so všeobecnými bankovými operáciami spoločnosti Swedbank. K 31. máju 2013 ratingová agentúra Moody's zvýšila rating spoločnosti Swedbank na A1. Operácie skupiny vykazujú primeranú ziskovosť (návratnosť vlastného kapitálu vo výške 16,9 % v roku 2012 a 13,8 % v prvom štvrťroku 2013 (27)), s podielom vlastného kapitálu Tier 1 presahujúcim 15 %. Činnosti spoločnosti Hipolizings tvoria veľmi malý podiel aktív skupiny Swedbank (asi 0,05 %).

| (90) | Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že hospodárske činnosti banky MLB, v ktorých spoločnosť Hipolizings pokračovala po jej predaji spoločnosti Swedbank Lizings, čím sa integrovala do skupiny Swedbank, sú životaschopné. |
| --- | --- |

(90)

Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že hospodárske činnosti banky MLB, v ktorých spoločnosť Hipolizings pokračovala po jej predaji spoločnosti Swedbank Lizings, čím sa integrovala do skupiny Swedbank, sú životaschopné.

Riadna likvidácia nepredaných komerčných činností

| (91) | Lotyšsko potvrdilo, že spoločnosť HipoNIA, ktorá získala od banky MLB úverové portfóliá, neposkytuje dodatočné financovanie žiadnym svojim klientom. Lotyšsko sa ďalej zaviazalo predložiť monitorovacie správy týkajúce sa likvidácie nepredaných komerčných činností a ohodnotenia likvidácie ex post. |
| --- | --- |

(91)

Lotyšsko potvrdilo, že spoločnosť HipoNIA, ktorá získala od banky MLB úverové portfóliá, neposkytuje dodatočné financovanie žiadnym svojim klientom. Lotyšsko sa ďalej zaviazalo predložiť monitorovacie správy týkajúce sa likvidácie nepredaných komerčných činností a ohodnotenia likvidácie ex post.

| (92) | Komisia pozitívne hodnotí úsilie, ktoré Lotyšsko a banka MLB vynaložili na predaj všetkých predajných komerčných činností, pokiaľ to nebolo ekonomicky menej výhodné, než ich postupná likvidácia, ako ohodnotil renomovaný externý poradca. |
| --- | --- |

(92)

Komisia pozitívne hodnotí úsilie, ktoré Lotyšsko a banka MLB vynaložili na predaj všetkých predajných komerčných činností, pokiaľ to nebolo ekonomicky menej výhodné, než ich postupná likvidácia, ako ohodnotil renomovaný externý poradca.

| (93) | Vzhľadom na uvedené Komisia dospela k záveru, že pochybnosti vznesené v rozhodnutí o začatí konania, boli rozptýlené a požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii v súvislosti riadnou likvidáciou podniku sú v prejednávanej veci splnené. |
| --- | --- |

(93)

Vzhľadom na uvedené Komisia dospela k záveru, že pochybnosti vznesené v rozhodnutí o začatí konania, boli rozptýlené a požiadavky oznámenia o reštrukturalizácii v súvislosti riadnou likvidáciou podniku sú v prejednávanej veci splnené.

Obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum/vlastný príspevok

| (94) | V rozhodnutí o začatí konania sa už konštatovalo, že základný scenár obsiahnutý v stratégii predaja zabezpečuje obmedzenie pomoci potrebné na postupné ukončenie komerčných činností banky MLB na minimum (28). Skutočným vykonávaním uvedeného plánu sa toto posúdenie nemení. |
| --- | --- |

(94)

V rozhodnutí o začatí konania sa už konštatovalo, že základný scenár obsiahnutý v stratégii predaja zabezpečuje obmedzenie pomoci potrebné na postupné ukončenie komerčných činností banky MLB na minimum (28). Skutočným vykonávaním uvedeného plánu sa toto posúdenie nemení.

| (95) | V rozhodnutí o začatí konania sa takisto konštatuje, že prostredníctvom predaja sú komerčné činnosti banky MLB ukončené, čím sa zaisťuje, že banka prispieva na reštrukturalizáciu v čo najväčšej miere vlastnými zdrojmi (29). |
| --- | --- |

(95)

V rozhodnutí o začatí konania sa takisto konštatuje, že prostredníctvom predaja sú komerčné činnosti banky MLB ukončené, čím sa zaisťuje, že banka prispieva na reštrukturalizáciu v čo najväčšej miere vlastnými zdrojmi (29).

Zabránenie nenáležitému narušeniu hospodárskej súťaže

| (96) | Ako už bolo stanovené v rozhodnutí o začatí konania, včasné odčlenenie dcérskych spoločností od banky MLB, ako aj rozdelenie banky do viacerých balíkov pred ich predajom zmierňuje nenáležité narušenie hospodárskej súťaže spôsobené poskytnutím pomoci. Preto sú vnímané pozitívne (30). |
| --- | --- |

(96)

Ako už bolo stanovené v rozhodnutí o začatí konania, včasné odčlenenie dcérskych spoločností od banky MLB, ako aj rozdelenie banky do viacerých balíkov pred ich predajom zmierňuje nenáležité narušenie hospodárskej súťaže spôsobené poskytnutím pomoci. Preto sú vnímané pozitívne (30).

| (97) | Keďže bol predaj ukončený, pochybnosti vznesené v rozhodnutí o začatí konania, pokiaľ ide o tempo predaja, boli rozptýlené. |
| --- | --- |

(97)

Keďže bol predaj ukončený, pochybnosti vznesené v rozhodnutí o začatí konania, pokiaľ ide o tempo predaja, boli rozptýlené.

| (98) | Keďže Lotyšsko potvrdilo, že zálohy na existujúce úvery spoločnosti HipoNIA nebudú poskytnuté, pochybnosti vznesené v rozhodnutí o začatí konania v tomto ohľade boli takisto rozptýlené. |
| --- | --- |

(98)

Keďže Lotyšsko potvrdilo, že zálohy na existujúce úvery spoločnosti HipoNIA nebudú poskytnuté, pochybnosti vznesené v rozhodnutí o začatí konania v tomto ohľade boli takisto rozptýlené.

| (99) | V súvislosti so spoločnosťou Hipolizings Komisia v rozhodnutí o začatí konania predbežne posúdila, že opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže spôsobené pomocou, ktorá bola spoločnosti poskytnutá, boli primerané. Vzhľadom na potvrdenie Lotyšska, že spoločnosť Hipolizings nečerpala žiadnu priamu pomoc, toto predbežné zistenie Komisie je teraz možné potvrdiť. Okrem toho spoločnosť Hipolizings [...]. [...]. Vzhľadom na obmedzené zastúpenie spoločnosti Hipolizings na trhu (podiel na trhu 5 %) a obmedzenú výšku poskytnutej pomoci, ktorá je len nepriama, opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže, predstavujúce najmä včasný predaj banky MLB, sú naozaj primerané. |
| --- | --- |

(99)

V súvislosti so spoločnosťou Hipolizings Komisia v rozhodnutí o začatí konania predbežne posúdila, že opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže spôsobené pomocou, ktorá bola spoločnosti poskytnutá, boli primerané. Vzhľadom na potvrdenie Lotyšska, že spoločnosť Hipolizings nečerpala žiadnu priamu pomoc, toto predbežné zistenie Komisie je teraz možné potvrdiť. Okrem toho spoločnosť Hipolizings [...]. [...]. Vzhľadom na obmedzené zastúpenie spoločnosti Hipolizings na trhu (podiel na trhu 5 %) a obmedzenú výšku poskytnutej pomoci, ktorá je len nepriama, opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže, predstavujúce najmä včasný predaj banky MLB, sú naozaj primerané.

5.2.3.   Záver o zlučiteľnosti

| (100) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k názoru, že plán transformácie banky MLB a jeho súčasné vykonávanie, pokiaľ ide o komerčné činnosti banky MLB, spĺňajú všetky podmienky stanovené v oznámení o reštrukturalizácii. |
| --- | --- |

(100)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k názoru, že plán transformácie banky MLB a jeho súčasné vykonávanie, pokiaľ ide o komerčné činnosti banky MLB, spĺňajú všetky podmienky stanovené v oznámení o reštrukturalizácii.

6.   ZÁVER

| (101) | Komisia konštatuje, že podpora likvidity vo výške 71 miliónov LVL schválená Lotyšskom v júni 2013 pre banku MLB (v právnom subjekte spoločnosti HipoNIA) a nepriama výhoda udelená spoločnosti Hipolizings z reštrukturalizačných opatrení poskytnutých banke MLB predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(101)

Komisia konštatuje, že podpora likvidity vo výške 71 miliónov LVL schválená Lotyšskom v júni 2013 pre banku MLB (v právnom subjekte spoločnosti HipoNIA) a nepriama výhoda udelená spoločnosti Hipolizings z reštrukturalizačných opatrení poskytnutých banke MLB predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (102) | Komisia konštatuje, že Lotyšsko neoprávnene vykonalo dodatočnú podporu likvidity vo výške 11 miliónov LVL, čím porušilo článok 108 ods. 3 ZFEÚ. Komisia však zistila, že uvedené opatrenie spolu s pôvodnou podporou likvidity vo výške 60 miliónov LVL pre spoločnosť HipoNIA sú zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(102)

Komisia konštatuje, že Lotyšsko neoprávnene vykonalo dodatočnú podporu likvidity vo výške 11 miliónov LVL, čím porušilo článok 108 ods. 3 ZFEÚ. Komisia však zistila, že uvedené opatrenie spolu s pôvodnou podporou likvidity vo výške 60 miliónov LVL pre spoločnosť HipoNIA sú zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ.

| (103) | Komisia takisto zistila, že nepriama výhoda udelená spoločnosti Hipolizings z reštrukturalizačných opatrení poskytnutých banke MLB je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ, |
| --- | --- |

(103)

Komisia takisto zistila, že nepriama výhoda udelená spoločnosti Hipolizings z reštrukturalizačných opatrení poskytnutých banke MLB je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc, ktorú Lotyšsko poskytlo banke MLB vo forme podpory likvidity pre spoločnosť HipoNIA vo výške 71 miliónov LVL a nepriama výhoda udelená spoločnosti Hipolizings z reštrukturalizačných opatrení poskytnutých banke MLB, sú zlučiteľné s vnútorným trhom.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Lotyšskej republike.

V Bruseli 17. júla 2013

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 130, 4.5.2012, s. 42.

1

(2)  V lotyštine Latvijas hipoteku un zemes bankas.

2

(3)  Rozhodnutie Komisie vo veci štátnej pomoci NN 60/09, Rekapitalizácia „Hypotekárnej a zemskej banky Lotyšska“ z 19. novembra 2009 (Ú. v. EÚ C 323, 31.12.2009, s. 5.)

3

Rekapitalizácia „Hypotekárnej a zemskej banky Lotyšska“

(4)  Ďalšie podrobnosti nájdete v odôvodneniach 3 až 21 rozhodnutia o začatí konania.

4

(5)  Rozhodnutie Komisie vo veci štátnej pomoci SA.30704 (12/C) (ex NN53/10) – Dodatočné opatrenia pre banku Latvian Mortgage and Land Bank z 26. januára 2012 (Ú. v. EÚ C 130, 4.5.2012, s. 42.)

5

(6)  Komisia predovšetkým vyjadrila svoje pochybnosti, pokiaľ ide o úhradu nástrojov pomoci, ukončenie komerčných činností banky MLB, obnovu dlhodobej životaschopnosti hospodárskych činností skupiny MLB, riadnu likvidáciu nepredaných komerčných činností a kompenzačné opatrenia.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 195, 19.8.2009, s. 9.

7

(8)  Ďalšie podrobnosti o banke MLB nájdete v odôvodneniach 22 až 42 rozhodnutia o začatí konania.

8

(9)  Hipo Fondi je samostatná správcovská spoločnosť s nezávislým účtovníctvom a riadením. Značný podiel spoločnosti ([42 – 43] %) patrí aktívnym akcionárom.

9

(10)  Aktíva v správe spoločnosti pozostávajú hlavne z úverov a nehnuteľností.

10

(11)  Zobrazené sú len dcérske spoločnosti s viac ako 50 % podielom.

11

(12)  Balík 1 pozostáva zo splácaných retailových úverov a splácaných malých podnikových úverov okrem expozície voči realitným developerom a výstavbe, a to vo výške približne 94,6 milióna LVL v čistej účtovnej hodnote spolu so všetkými retailovými a malými podnikovými terminovanými vkladmi a vkladmi splatnými na požiadanie vo výške 244 miliónov LVL.

12

(13)  Balík 2 pozostáva zo splácaných veľkých podnikových úverov okrem expozície voči realitným developerom a stavebníctvu, a to vo výške približne 27,4 milióna LVL v čistej účtovnej hodnote so všetkými podnikovými terminovanými vkladmi a vkladmi splatnými na požiadanie vo výške 103 miliónov LVL.

13

(14)  Dôverné informácie, vypustené informácie sú označené takto [...].

14

(15)  Balík 4 pozostáva z obchodných podielov v spoločnosti HipoNIA, vnútroskupinového úveru, ktorý spoločnosť HipoNIA získala od banky MLB vo výške 41,3 milióna LVL; pri predaji budú aktíva spoločnosti HipoNIA pozostávať najmä z nesplácaných úverov.

15

(16)  Menšinový akcionár spoločnosti Hipo Fondi, ktorý túto kryciu spoločnosť nadobúda, nie je prepojený s nákupcom aktív, ktoré v minulosti spravovala spoločnosť Hipo Fondi.

16

(17)  Podľa memoranda o porozumení mali lotyšské orgány predložiť akčný plán týkajúci sa tejto fúzie do 30. júna 2013. Pokrok bol však pomalý, najmä z toho dôvodu, že ministerstvo financií a ministerstvo hospodárstva neboli schopné dohodnúť sa na tom, ktorá inštitúcia bude zodpovedná za dohľad nad jedinou rozvojovou inštitúciou.

17

(18)  Celková rekapitalizácia v rokoch 2010 a 2012 preto dosahuje výšku 95,2 milióna LVL (70,2 milióna LVL plus 25 milióna LVL).

18

(19)  Oznámenie Komisie s názvom Návrat k životaschopnosti a hodnotenie reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci (Ú. v. EÚ C 195, 19.8.2009, s. 9.)

19

(20)  Spoločnosť Hipolizings má trhový podiel 5 % na trhu lízingu a spoločnosť Hipo Fondi má trhový podiel 4 % na trhu dôchodkových správcovských spoločností druhej úrovne.

20

(21)  Hlavné návrhy boli doručené 15. apríla 2013 a 3. júna 2013.

21

(22)  Informácie o rozvojovom segmente sa podrobne neuvádzajú, pretože to nie je predmetom tohto rozhodnutia.

22

(23)  Pozri odôvodnenie 153 rozhodnutia o začatí konania.

23

(24)  Pozri odôvodnenie 60.

24

(25)  Pozri napríklad rozhodnutia Komisie z 25. októbra 2010 vo veci N 560/09 – Pomoc na likvidáciu banky Fionia (Ú. v. EÚ C 76, 10.3.2011, s. 3), z 23. apríla 2010 vo veci N 194/09, Pomoc na likvidáciu bánk Bradford & Bingley (Ú. v. EÚ C 143, 2.6.2010, s. 22) a z 5. novembra 2008 vo veci NN 39/08 Pomoc na likvidáciu banky Roskilde Bank (Ú. v. EÚ C 12, 17.1.2009, s. 3).

25

(26)  Pozri odôvodnenie 158 rozhodnutia o začatí konania.

26

(27)  Zdroj: http://www.swedbank.com/idc/groups/public/@i/@sbg/@gs/@ir/documents/financial/cid_900555.pdf.

27

(28)  Pozri odôvodnenie 210 rozhodnutia o začatí konania.

28

(29)  Pozri odôvodnenia 211 a 212 rozhodnutia o začatí konania.

29

(30)  Pozri odôvodnenie 219 rozhodnutia o začatí konania.

30

---

| 25.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 250/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 250/18

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1583

zo 4. augusta 2014

o schéme štátnej pomoci SA.18859 (11/C) (ex 65/10 NN), ktorú zaviedlo Spojené kráľovstvo – Oslobodenie od dane z kameniva v Severnom Írsku (ex N 2/04)

[oznámené pod číslom C(2014) 5466]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Spojené kráľovstvo listom z 5. januára 2004, zaevidovaným 9. januára 2004, oznámilo Komisii svoj úmysel zaviesť v Severnom Írsku daňové úľavy na daň z kameniva, zavedenú v Spojenom kráľovstve („opatrenie“), ktoré by sa uplatňovali na čisté kamenivo vyťažené a komerčne využité v Severnom Írsku, ako aj na spracované výrobky z čistého kameniva vyťaženého a komerčne využitého v Severnom Írsku. |
| --- | --- |

(1)

Spojené kráľovstvo listom z 5. januára 2004, zaevidovaným 9. januára 2004, oznámilo Komisii svoj úmysel zaviesť v Severnom Írsku daňové úľavy na daň z kameniva, zavedenú v Spojenom kráľovstve („opatrenie“), ktoré by sa uplatňovali na čisté kamenivo vyťažené a komerčne využité v Severnom Írsku, ako aj na spracované výrobky z čistého kameniva vyťaženého a komerčne využitého v Severnom Írsku.

| (2) | Opatrenie bolo oznámené ako úprava pôvodného oslobodenia od dane z kameniva v Severnom Írsku (2), ktoré Komisia schválila vo svojom rozhodnutí z 24. apríla 2002 v prípade N863/01 (3) (Rozhodnutie N863/01). |
| --- | --- |

(2)

Opatrenie bolo oznámené ako úprava pôvodného oslobodenia od dane z kameniva v Severnom Írsku (2), ktoré Komisia schválila vo svojom rozhodnutí z 24. apríla 2002 v prípade N863/01 (3) (Rozhodnutie N863/01).

| (3) | Pokiaľ ide o opatrenie (4), Komisia 7. mája 2004 prijala rozhodnutie bez námietok (Rozhodnutie zo 7. mája 2004). |
| --- | --- |

(3)

Pokiaľ ide o opatrenie (4), Komisia 7. mája 2004 prijala rozhodnutie bez námietok (Rozhodnutie zo 7. mája 2004).

| (4) | Dňa 30. augusta 2004 podalo odvolanie proti uvedenému rozhodnutiu zo 7. mája 2004 britské združenie výrobcov kameniva (British Aggregates Association) a spoločnosti Healy Bros. Ltd a David K. Trotter & Sons Ltd (odvolanie bolo zaevidované pod číslom T-359/04). |
| --- | --- |

(4)

Dňa 30. augusta 2004 podalo odvolanie proti uvedenému rozhodnutiu zo 7. mája 2004 britské združenie výrobcov kameniva (British Aggregates Association) a spoločnosti Healy Bros. Ltd a David K. Trotter & Sons Ltd (odvolanie bolo zaevidované pod číslom T-359/04).

| (5) | Dňa 9. septembra 2010 Všeobecný súd zrušil rozhodnutie zo 7. mája 2004 (5). Podľa rozsudku Komisia nebola oprávnená zákonným spôsobom prijať rozhodnutie o nevznesení námietok, pretože neskúmala otázku možnej daňovej diskriminácie medzi predmetnými domácimi výrobkami a dovážanými výrobkami pochádzajúcimi z Írska. Komisia sa proti tomuto rozsudku neodvolala. |
| --- | --- |

(5)

Dňa 9. septembra 2010 Všeobecný súd zrušil rozhodnutie zo 7. mája 2004 (5). Podľa rozsudku Komisia nebola oprávnená zákonným spôsobom prijať rozhodnutie o nevznesení námietok, pretože neskúmala otázku možnej daňovej diskriminácie medzi predmetnými domácimi výrobkami a dovážanými výrobkami pochádzajúcimi z Írska. Komisia sa proti tomuto rozsudku neodvolala.

| (6) | V dňoch 15. decembra 2010 a 21. decembra 2011 Spojené kráľovstvo poskytlo doplňujúce informácie o opatrení, vrátane dokumentov o pozastavení vykonávania opatrenia od 1. decembra 2010 zrušením predpisov o dani z kameniva (daňové úľavy v Severnom Írsku) z roku 2004 (S.I. 2004/1959). |
| --- | --- |

(6)

V dňoch 15. decembra 2010 a 21. decembra 2011 Spojené kráľovstvo poskytlo doplňujúce informácie o opatrení, vrátane dokumentov o pozastavení vykonávania opatrenia od 1. decembra 2010 zrušením predpisov o dani z kameniva (daňové úľavy v Severnom Írsku) z roku 2004 (S.I. 2004/1959).

| (7) | Listom z 2. februára 2011 Komisia požiadala o dodatočné informácie. Spojené kráľovstvo poskytlo ďalšie informácie listami zo 7. marca 2011 a z 10. júna 2011. |
| --- | --- |

(7)

Listom z 2. februára 2011 Komisia požiadala o dodatočné informácie. Spojené kráľovstvo poskytlo ďalšie informácie listami zo 7. marca 2011 a z 10. júna 2011.

| (8) | Listom z 13. júla 2011 Komisia informovala Spojené kráľovstvo, že sa rozhodla v súvislosti s pomocou začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

(8)

Listom z 13. júla 2011 Komisia informovala Spojené kráľovstvo, že sa rozhodla v súvislosti s pomocou začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy.

| (9) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (6) („rozhodnutie o začatí konania“). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tejto pomoci. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (6) („rozhodnutie o začatí konania“). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tejto pomoci.

| (10) | Komisii boli 23. septembra 2011 od zainteresovaných strán doručené dve pripomienky. Dňa 10. novembra 2011 ich postúpila Spojenému kráľovstvu, ktoré dostalo príležitosť, aby sa k nim vyjadrilo. Spojené kráľovstvo poslalo svoje pripomienky v liste z 25. novembra 2011. |
| --- | --- |

(10)

Komisii boli 23. septembra 2011 od zainteresovaných strán doručené dve pripomienky. Dňa 10. novembra 2011 ich postúpila Spojenému kráľovstvu, ktoré dostalo príležitosť, aby sa k nim vyjadrilo. Spojené kráľovstvo poslalo svoje pripomienky v liste z 25. novembra 2011.

| (11) | Spojené kráľovstvo poskytlo ďalšie informácie 17. septembra 2012 a 10. októbra 2012. Komisia 23. januára 2014 a 7. februára 2014 požiadala o ďalšie informácie, ktoré Spojené kráľovstvo poskytlo 1. apríla 2014 a 4. júna 2014. |
| --- | --- |

(11)

Spojené kráľovstvo poskytlo ďalšie informácie 17. septembra 2012 a 10. októbra 2012. Komisia 23. januára 2014 a 7. februára 2014 požiadala o ďalšie informácie, ktoré Spojené kráľovstvo poskytlo 1. apríla 2014 a 4. júna 2014.

2.   PODROBNÝ OPIS OPATRENIA

2.1.   Daň z kameniva

| (12) | Daň z kameniva je environmentálna daň na komerčné využívanie kameniva a uplatňuje sa na kameň, piesok alebo štrk. Spojené kráľovstvo ju zaviedlo s účinnosťou od 1. apríla 2002 na environmentálne účely s cieľom maximalizovať využívanie recyklovaného kameniva a iných alternatív čistého kameniva a podporiť efektívnu ťažbu a využívanie čistého kameniva, ktoré je neobnoviteľným prírodným zdrojom. Enviromentálne náklady, ktoré súvisia s ťažbou kameniva, a ktoré sa Spojené kráľovstvo snaží riešiť pomocou dane z kameniva, zahŕňajú hluk, prach, poškodenie biodiverzity a zhoršenie vzhľadu krajiny. |
| --- | --- |

(12)

Daň z kameniva je environmentálna daň na komerčné využívanie kameniva a uplatňuje sa na kameň, piesok alebo štrk. Spojené kráľovstvo ju zaviedlo s účinnosťou od 1. apríla 2002 na environmentálne účely s cieľom maximalizovať využívanie recyklovaného kameniva a iných alternatív čistého kameniva a podporiť efektívnu ťažbu a využívanie čistého kameniva, ktoré je neobnoviteľným prírodným zdrojom. Enviromentálne náklady, ktoré súvisia s ťažbou kameniva, a ktoré sa Spojené kráľovstvo snaží riešiť pomocou dane z kameniva, zahŕňajú hluk, prach, poškodenie biodiverzity a zhoršenie vzhľadu krajiny.

| (13) | Daň z kameniva sa uplatňuje na čisté kamenivo vyťažené v Spojenom kráľovstve a dovážané čisté kamenivo pri jeho prvom použití alebo prvom predaji v Spojenom kráľovstve (7). Sadzba dane bola v čase pôvodného oznámenia stanovená vo výške 1,60 GBP za tonu (8). Daň z kameniva sa uplatňuje aj na komerčné využitie čistého kameniva používaného pri výrobe spracovaných výrobkov. Nevzťahuje sa na spracované a recyklované ani na čisté kamenivo vyvážané zo Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

(13)

Daň z kameniva sa uplatňuje na čisté kamenivo vyťažené v Spojenom kráľovstve a dovážané čisté kamenivo pri jeho prvom použití alebo prvom predaji v Spojenom kráľovstve (7). Sadzba dane bola v čase pôvodného oznámenia stanovená vo výške 1,60 GBP za tonu (8). Daň z kameniva sa uplatňuje aj na komerčné využitie čistého kameniva používaného pri výrobe spracovaných výrobkov. Nevzťahuje sa na spracované a recyklované ani na čisté kamenivo vyvážané zo Spojeného kráľovstva.

2.2.   Pôvodné oslobodenie od dane z kameniva (ODK) v Severnom Írsku

| (14) | Komisia v rozhodnutí N863/01 usúdila, že postupné zavedenie dane z kameniva v Severnom Írsku bolo zlučiteľné s ustanoveniami v oddiele E.3.2 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (9) („usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001“). Schválená pomoc stanovila päťročný systém postupného oslobodenia od dane z kameniva, ktorý sa začal v roku 2002 a skončil v roku 2007. Pôvodné oslobodenie od dane z kameniva v Severnom Írsku sa uplatňovalo iba na komerčné využitie kameniva používaného pri výrobe spracovaných výrobkov. |
| --- | --- |

(14)

Komisia v rozhodnutí N863/01 usúdila, že postupné zavedenie dane z kameniva v Severnom Írsku bolo zlučiteľné s ustanoveniami v oddiele E.3.2 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (9) („usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001“). Schválená pomoc stanovila päťročný systém postupného oslobodenia od dane z kameniva, ktorý sa začal v roku 2002 a skončil v roku 2007. Pôvodné oslobodenie od dane z kameniva v Severnom Írsku sa uplatňovalo iba na komerčné využitie kameniva používaného pri výrobe spracovaných výrobkov.

2.3.   Upravené ODK v Severnom Írsku

| (15) | Toto rozhodnutie sa vzťahuje výlučne na upravené ODK v Severnom Írsku, ktoré sa uplatňovalo na čisté kamenivo vyťažené a komerčne využité v Severnom Írsku, ako aj na spracované výrobky z čistého kameniva vyťaženého v Severnom Írsku, ktoré tam boli aj komerčne využité. |
| --- | --- |

(15)

Toto rozhodnutie sa vzťahuje výlučne na upravené ODK v Severnom Írsku, ktoré sa uplatňovalo na čisté kamenivo vyťažené a komerčne využité v Severnom Írsku, ako aj na spracované výrobky z čistého kameniva vyťaženého v Severnom Írsku, ktoré tam boli aj komerčne využité.

2.3.1.   Úprava

| (16) | Spojené kráľovstvo sa domnieva, ako sa uvádza v odôvodneniach 12 až 14 rozhodnutia o začatí konania, že osobitné okolnosti v Severnom Írsku si vyžadujú rozšírenie pôsobnosti oslobodenia od dane z kameniva. |
| --- | --- |

(16)

Spojené kráľovstvo sa domnieva, ako sa uvádza v odôvodneniach 12 až 14 rozhodnutia o začatí konania, že osobitné okolnosti v Severnom Írsku si vyžadujú rozšírenie pôsobnosti oslobodenia od dane z kameniva.

| (17) | Pôvodný systém oslobodenia (postupného zavedenia dane z kameniva) bol upravený. Oslobodenie sa vzťahovalo na všetky druhy čistého kameniva, t. j. nielen na kamenivo používané pri výrobe spracovaných výrobkov ako v prípade pôvodného opatrenia v rozhodnutí N863/01, ale aj na čisté kamenivo používané v surovom stave (10). |
| --- | --- |

(17)

Pôvodný systém oslobodenia (postupného zavedenia dane z kameniva) bol upravený. Oslobodenie sa vzťahovalo na všetky druhy čistého kameniva, t. j. nielen na kamenivo používané pri výrobe spracovaných výrobkov ako v prípade pôvodného opatrenia v rozhodnutí N863/01, ale aj na čisté kamenivo používané v surovom stave (10).

| (18) | Výška ODK bola stanovená na 80 % z inak splatnej výšky dane z kameniva, pričom toto opatrenie malo byť len prechodné. Nový systém nadobudol účinnosť 1. apríla 2004 a mal pokračovať do 31. marca 2011 (teda deväť rokov od začiatku zavedenia dane z kameniva 1. apríla 2002). |
| --- | --- |

(18)

Výška ODK bola stanovená na 80 % z inak splatnej výšky dane z kameniva, pričom toto opatrenie malo byť len prechodné. Nový systém nadobudol účinnosť 1. apríla 2004 a mal pokračovať do 31. marca 2011 (teda deväť rokov od začiatku zavedenia dane z kameniva 1. apríla 2002).

| (19) | Systém ODK bol pozastavený 1. decembra 2010. |
| --- | --- |

(19)

Systém ODK bol pozastavený 1. decembra 2010.

2.3.2.   Enviromentálne dohody

| (20) | S cieľom účinnejšie dosiahnuť zamýšľané ciele v oblasti životného prostredia Spojené kráľovstvo podmienilo oslobodenie od dane tým, že nárokovatelia musia s orgánmi Spojeného kráľovstva formálne uzavrieť a dodržiavať dohody, ktoré ich zaväzujú k tomu, aby počas trvania oslobodenia od dane uskutočňovali program na zlepšenie životného prostredia. |
| --- | --- |

(20)

S cieľom účinnejšie dosiahnuť zamýšľané ciele v oblasti životného prostredia Spojené kráľovstvo podmienilo oslobodenie od dane tým, že nárokovatelia musia s orgánmi Spojeného kráľovstva formálne uzavrieť a dodržiavať dohody, ktoré ich zaväzujú k tomu, aby počas trvania oslobodenia od dane uskutočňovali program na zlepšenie životného prostredia.

| (21) | Medzi kľúčové kritériá pre vstup do systému patrilo:






  a) | zabezpečenie potrebných stavebných povolení a environmentálnych regulačných povolení atď. pre každý oprávnený lom; ako aj |
| --- | --- | --- |

(21)

Medzi kľúčové kritériá pre vstup do systému patrilo:

a)

zabezpečenie potrebných stavebných povolení a environmentálnych regulačných povolení atď. pre každý oprávnený lom; ako aj

| b) | „podpísanie“ režimu auditov ochrany životného prostredia zo strany prevádzkovateľa kameňolomu. Prvý audit musel byť vypracovaný a predložený do 12 mesiacov od dátumu vstupu do režimu a aktualizovaný každé dva roky po tomto dátume. |
| --- | --- |

b)

„podpísanie“ režimu auditov ochrany životného prostredia zo strany prevádzkovateľa kameňolomu. Prvý audit musel byť vypracovaný a predložený do 12 mesiacov od dátumu vstupu do režimu a aktualizovaný každé dva roky po tomto dátume.

| (22) | Každá dohoda bola individuálne prispôsobená podmienkam kameňolomu, zohľadňujúc napríklad súčasné normy a priestor na zlepšenie. Medzi hodnotené oblasti patrili: kvalita vzduchu, archeológia a geodiverzita, biodiverzita, odstreľovacie práce, zodpovednosť obce, prach, energetická účinnosť, podzemné vody, krajina a vizuálny vplyv, hluk, ropa a chemické skladovanie a manipulácia, obnova a následná starostlivosť, používanie alternatív primárneho kameniva, povrchová voda, vplyv dopravy mimo lomu a odpadové hospodárstvo. |
| --- | --- |

(22)

Každá dohoda bola individuálne prispôsobená podmienkam kameňolomu, zohľadňujúc napríklad súčasné normy a priestor na zlepšenie. Medzi hodnotené oblasti patrili: kvalita vzduchu, archeológia a geodiverzita, biodiverzita, odstreľovacie práce, zodpovednosť obce, prach, energetická účinnosť, podzemné vody, krajina a vizuálny vplyv, hluk, ropa a chemické skladovanie a manipulácia, obnova a následná starostlivosť, používanie alternatív primárneho kameniva, povrchová voda, vplyv dopravy mimo lomu a odpadové hospodárstvo.

| (23) | Za monitorovanie týchto dohôd bolo zodpovedné Ministerstvo životného prostredia Severného Írska, pričom pre firmy, u ktorých došlo k závažným nedostatkom, bolo oslobodenie od dane zrušené. |
| --- | --- |

(23)

Za monitorovanie týchto dohôd bolo zodpovedné Ministerstvo životného prostredia Severného Írska, pričom pre firmy, u ktorých došlo k závažným nedostatkom, bolo oslobodenie od dane zrušené.

2.3.3.   Náklady na výrobu kameniva, predajná cena a cenová elasticita dopytu

| (24) | Pokiaľ ide o náklady na výrobu kameniva, Spojené kráľovstvo uviedlo, že tie sa v rámci každého kameňolomu výrazne líšia a to isté platí pre ceny (11). Priemerná predajná cena z kameňolomu pre rôzne triedy kameniva je zhrnutá v tabuľke 1 (12). Ziskové rozpätia boli opäť rôzne no v odvetví sa odhaduje, že typická úroveň bola vo výške 2 % až 5 %.

  Tabuľka 1


  Predajná cena







  Typ horniny | Cena kameniva z kameňolomu pred zdanením (GBP za tonu) |
| --- | --- | --- |
| Čadič | 4,21 |
| Pieskovec | 4,37 |
| Vápenec | 3,72 |
| Piesok a štrk | 4,80 |
| Iné | 5,57 |
| Vážená priemerná cena | 4,42 |

(24)

Pokiaľ ide o náklady na výrobu kameniva, Spojené kráľovstvo uviedlo, že tie sa v rámci každého kameňolomu výrazne líšia a to isté platí pre ceny (11). Priemerná predajná cena z kameňolomu pre rôzne triedy kameniva je zhrnutá v tabuľke 1 (12). Ziskové rozpätia boli opäť rôzne no v odvetví sa odhaduje, že typická úroveň bola vo výške 2 % až 5 %.

Tabuľka 1

Predajná cena

Typ horniny

Cena kameniva z kameňolomu pred zdanením (GBP za tonu)

Čadič

4,21

Pieskovec

4,37

Vápenec

3,72

Piesok a štrk

4,80

Iné

5,57

Vážená priemerná cena

4,42

| (25) | Spojené kráľovstvo v nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania poskytlo ďalšie informácie, pokiaľ ide o výrobné náklady kameniva v Severnom Írsku a vo Veľkej Británii. V Severnom Írsku sú porovnaní s Veľkou Britániou vyššie náklady na elektrickú energiu a stavebné povolenia. Náklady na elektrickú energiu pre malý alebo stredný podnik v Severnom Írsku predstavujú v priemere približne 14 pencí/kWh, pričom pre rovnako veľký podnik v Spojenom kráľovstve ako celku je to 11 pencí/kWh. Veľkí a veľmi veľkí spotrebitelia elektrickej energie v Severnom Írsku platia v priemere 10 p/kWh v porovnaní s približne 8 p/kWh, ktoré by platili v Spojenom kráľovstve ako celku. Odhady odvetvia naznačujú, že elektrická energia a náklady na palivo by sa mohli vyrovnať sume 30 – 46 pencí za každú tonu vyprodukovaného kameniva. Kameňolomy v Severnom Írsku okrem toho čelia výrazne vyšším nákladom na stavebné povolenia ako ich náprotivky vo Veľkej Británii a Írskej republike. Spojené kráľovstvo poskytlo na podporu tohto tvrdenia porovnania nákladov. |
| --- | --- |

(25)

Spojené kráľovstvo v nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania poskytlo ďalšie informácie, pokiaľ ide o výrobné náklady kameniva v Severnom Írsku a vo Veľkej Británii. V Severnom Írsku sú porovnaní s Veľkou Britániou vyššie náklady na elektrickú energiu a stavebné povolenia. Náklady na elektrickú energiu pre malý alebo stredný podnik v Severnom Írsku predstavujú v priemere približne 14 pencí/kWh, pričom pre rovnako veľký podnik v Spojenom kráľovstve ako celku je to 11 pencí/kWh. Veľkí a veľmi veľkí spotrebitelia elektrickej energie v Severnom Írsku platia v priemere 10 p/kWh v porovnaní s približne 8 p/kWh, ktoré by platili v Spojenom kráľovstve ako celku. Odhady odvetvia naznačujú, že elektrická energia a náklady na palivo by sa mohli vyrovnať sume 30 – 46 pencí za každú tonu vyprodukovaného kameniva. Kameňolomy v Severnom Írsku okrem toho čelia výrazne vyšším nákladom na stavebné povolenia ako ich náprotivky vo Veľkej Británii a Írskej republike. Spojené kráľovstvo poskytlo na podporu tohto tvrdenia porovnania nákladov.

| (26) | Pokiaľ ide vo všeobecnosti o rozdiel v cenových úrovniach medzi Severným Írskom a Veľkou Britániou, Spojené kráľovstvo uviedlo, že dodávatelia v Severnom Írsku si nikdy nemohli dovoliť účtovať rovnakú cenu ako vo Veľkej Británii. Spojené kráľovstvo to preukazuje výškou priemernej ceny kameniva v Severnom Írsku a vo Veľkej Británii v rokoch 2001 až 2008. Plná sadzba dane by preto predstavovala oveľa vyšší podiel z predajnej ceny na trhu, v rámci ktorého sú ceny už aj tak stlačené. Táto neschopnosť preniesť náklady na spotrebiteľa, ktorá sa vysvetľuje ekonomickými (fragmentácia trhu) a geologickými faktormi, je významným historickým činiteľom v súvislosti s nedostatkom investícií v rámci zlepšovania životného prostredia. |
| --- | --- |

(26)

Pokiaľ ide vo všeobecnosti o rozdiel v cenových úrovniach medzi Severným Írskom a Veľkou Britániou, Spojené kráľovstvo uviedlo, že dodávatelia v Severnom Írsku si nikdy nemohli dovoliť účtovať rovnakú cenu ako vo Veľkej Británii. Spojené kráľovstvo to preukazuje výškou priemernej ceny kameniva v Severnom Írsku a vo Veľkej Británii v rokoch 2001 až 2008. Plná sadzba dane by preto predstavovala oveľa vyšší podiel z predajnej ceny na trhu, v rámci ktorého sú ceny už aj tak stlačené. Táto neschopnosť preniesť náklady na spotrebiteľa, ktorá sa vysvetľuje ekonomickými (fragmentácia trhu) a geologickými faktormi, je významným historickým činiteľom v súvislosti s nedostatkom investícií v rámci zlepšovania životného prostredia.

| (27) | V nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania poskytlo Spojené kráľovstvo podrobné informácie o priemernej cene kameniva. Zdá sa, že s výnimkou vysoko hodnotných, špecializovaných materiálov z kameniva nie je jeho preprava zo Severného Írska do Veľkej Británie prípadne aj v rámci Veľkej Británie, napríklad zo Škótska na použitie v Londýne, nákladovo efektívna. V tabuľke 2 sa uvádzajú priemerné ceny z kameňolomu v Severnom Írsku a vo Veľkej Británii v rokoch 2006 až 2011 a v prípade Veľkej Británie aj v roku 2012.

  Tabuľka 2
   (13)


  Priemerné ceny z kameňolomu










  Rok | Cena za tonu v Severnom Írsku (GBP) | Cena za tonu vo Veľkej Británii (GBP) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Piesok a štrk | Drvené horniny | Piesok a štrk | Drvené horniny |
| 2006 | 3,81 | 3,60 | 9,18 | 7,34 |
| 2007 | 4,68 | 4,07 | 9,08 | 7,01 |
| 2008 | 3,74 | 4,84 | 10,05 | 8,11 |
| 2009 | 4,80 | 4,30 | 10,04 | 8,03 |
| 2010 | 3,38 | 4,25 | 10,47 | 7,90 |
| 2011 | 2,93 | 4,30 | 10,70 | 7,77 |
| 2012 | | | 10,02 | 8,28 |

(27)

V nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania poskytlo Spojené kráľovstvo podrobné informácie o priemernej cene kameniva. Zdá sa, že s výnimkou vysoko hodnotných, špecializovaných materiálov z kameniva nie je jeho preprava zo Severného Írska do Veľkej Británie prípadne aj v rámci Veľkej Británie, napríklad zo Škótska na použitie v Londýne, nákladovo efektívna. V tabuľke 2 sa uvádzajú priemerné ceny z kameňolomu v Severnom Írsku a vo Veľkej Británii v rokoch 2006 až 2011 a v prípade Veľkej Británie aj v roku 2012.

Tabuľka 2
   (13)

Priemerné ceny z kameňolomu

Rok

Cena za tonu v Severnom Írsku (GBP)

Cena za tonu vo Veľkej Británii (GBP)

Piesok a štrk

Drvené horniny

Piesok a štrk

Drvené horniny

2006

3,81

3,60

9,18

7,34

2007

4,68

4,07

9,08

7,01

2008

3,74

4,84

10,05

8,11

2009

4,80

4,30

10,04

8,03

2010

3,38

4,25

10,47

7,90

2011

2,93

4,30

10,70

7,77

2012

10,02

8,28

| (28) | Podrobnejšie informácie týkajúce sa cien smerujú k rovnakému záveru, ktorý Spojené kráľovstvo už uviedlo (odôvodnenie 26), t. j., že plná sadzba dane z kameniva by predstavovala oveľa vyšší podiel predajnej ceny na trhu, v rámci ktorého sú ceny už aj tak stlačené. Z údajov vyplýva, že materiály z kameniva ako piesok, štrk a drvené kamenivo zo Severného Írska by po zohľadnení nákladov námornej dopravy [...] (14) GBP za tonu neboli schopné súťažiť s priemernými cenami vo Veľkej Británii. Nízka cena kameniva vo všeobecnosti bráni jeho predaju na vzdialených trhoch, pretože aj pri cene [...] GBP za tonu by prepravná vzdialenosť v dĺžke [...] míľ zvýšila cenu z kameňolomu o takmer [...] %. Vo väčšine prípadov je pravdepodobné, že bližšie sa nachádzajúci kameňolom by mohol ponúknuť konkurenčnejšiu cenu. |
| --- | --- |

(28)

Podrobnejšie informácie týkajúce sa cien smerujú k rovnakému záveru, ktorý Spojené kráľovstvo už uviedlo (odôvodnenie 26), t. j., že plná sadzba dane z kameniva by predstavovala oveľa vyšší podiel predajnej ceny na trhu, v rámci ktorého sú ceny už aj tak stlačené. Z údajov vyplýva, že materiály z kameniva ako piesok, štrk a drvené kamenivo zo Severného Írska by po zohľadnení nákladov námornej dopravy [...] (14) GBP za tonu neboli schopné súťažiť s priemernými cenami vo Veľkej Británii. Nízka cena kameniva vo všeobecnosti bráni jeho predaju na vzdialených trhoch, pretože aj pri cene [...] GBP za tonu by prepravná vzdialenosť v dĺžke [...] míľ zvýšila cenu z kameňolomu o takmer [...] %. Vo väčšine prípadov je pravdepodobné, že bližšie sa nachádzajúci kameňolom by mohol ponúknuť konkurenčnejšiu cenu.

| (29) | Pokiaľ ide o cenovú elasticitu dopytu, Spojené kráľovstvo uviedlo, že cenová elasticita dopytu po kamenive sa pohybuje vo výške od 0,2 do 0,5. Z prieskumu množstva kameniva a jeho cenových údajov vo Veľkej Británii a v Severnom Írsku, ktorý vykonalo Spojené kráľovstvo, vyplýva, že cenová elasticita sa pre väčšinu typov kameniva pohybovala takmer od nuly do približne 0,52. V nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania Spojené kráľovstvo preukázalo, že odhady cenovej elasticity dopytu na pevninskom území Spojeného kráľovstva nie je možné vzhľadom na rozdiely medzi týmito dvoma trhmi uplatniť na Severné Írsko. Preto pôvodne poskytnuté číselné údaje nie sú relevantné pre trh Severného Írska. Spojené kráľovstvo uviedlo, že existovala snaha určiť elasticitu, ktorá by sa vzťahovala výhradne na Severné Írsko, ale príslušné údaje na jej výpočet chýbali. |
| --- | --- |

(29)

Pokiaľ ide o cenovú elasticitu dopytu, Spojené kráľovstvo uviedlo, že cenová elasticita dopytu po kamenive sa pohybuje vo výške od 0,2 do 0,5. Z prieskumu množstva kameniva a jeho cenových údajov vo Veľkej Británii a v Severnom Írsku, ktorý vykonalo Spojené kráľovstvo, vyplýva, že cenová elasticita sa pre väčšinu typov kameniva pohybovala takmer od nuly do približne 0,52. V nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania Spojené kráľovstvo preukázalo, že odhady cenovej elasticity dopytu na pevninskom území Spojeného kráľovstva nie je možné vzhľadom na rozdiely medzi týmito dvoma trhmi uplatniť na Severné Írsko. Preto pôvodne poskytnuté číselné údaje nie sú relevantné pre trh Severného Írska. Spojené kráľovstvo uviedlo, že existovala snaha určiť elasticitu, ktorá by sa vzťahovala výhradne na Severné Írsko, ale príslušné údaje na jej výpočet chýbali.

| (30) | V nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania poskytlo Spojené kráľovstvo informácie o tom, ako cenové rozdiely ovplyvňujú dopyt na trhu v Severnom Írsku. Tieto informácie pochádzajú zo štyroch z piatich najväčších spoločností ťažobného priemyslu v Severnom Írsku. Keďže dopravné náklady spravidla obmedzujú trh, na ktorom môžu kameňolomy predávať svoje výrobky za konkurenčné ceny, stanoviť priamu súvislosť medzi cenami a podielom na trhu bolo ťažké. Je pravdepodobnejšie, že dopyt a podiel na trhu reagujú skôr na začatie alebo ukončenie veľkých stavebných projektov na miestnej úrovni ako na cenové rozdiely na celoštátnej úrovni. Spoločnosti, ktoré majú najväčší podiel na trhu v Severnom Írsku navyše takisto niekedy predávajú špecializované výrobky vyššej kvality, a preto by porovnanie výrobcov s cieľom určiť vývoj trhu nebolo presné. Spojené kráľovstvo však uvádza, že cenové rozdiely majú vplyv na dopyt, ale skôr na miestnej úrovni. Spoločnosti, ktoré pôsobia blízko hraníc s Írskou republikou, t. j. približne do 23 míľ od hranice, uviedli, že po zvýšení cien zaznamenali výrazný pokles predaja. V súvislosti s [...] a [...] boli poskytnuté osobitné údaje. Tabuľka 3 ukazuje vplyv zmeny cien na kameňolomy [...] spoločností [...] a [...] v období rokov 2009 až 2013, počas ktorých došlo v roku 2010 po zrušení pozastavenia oslobodenia od dane k značnému poklesu objemu predaja a ziskov. Počas uplatnenia oslobodenia v plnom rozsahu zaznamenali kameňolomy [...] spoločností [...] a [...] stratu vo výške [...] % svojho odbytu, čo je výrazný pokles.

  Tabuľka 3


  Vplyv cenových zmien na kameňolomy [...] spoločností [...] a [...] v rokoch 2009 až 2013









  Rok | Tony | Predaj | Priemerná cena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | [...] | [...] | [...] |
| 2010 | [...] | [...] | [...] |
| 2011 | [...] | [...] | [...] |
| 2012 | [...] | [...] | [...] |
| 2013 | [...] | [...] | [...] |

(30)

V nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania poskytlo Spojené kráľovstvo informácie o tom, ako cenové rozdiely ovplyvňujú dopyt na trhu v Severnom Írsku. Tieto informácie pochádzajú zo štyroch z piatich najväčších spoločností ťažobného priemyslu v Severnom Írsku. Keďže dopravné náklady spravidla obmedzujú trh, na ktorom môžu kameňolomy predávať svoje výrobky za konkurenčné ceny, stanoviť priamu súvislosť medzi cenami a podielom na trhu bolo ťažké. Je pravdepodobnejšie, že dopyt a podiel na trhu reagujú skôr na začatie alebo ukončenie veľkých stavebných projektov na miestnej úrovni ako na cenové rozdiely na celoštátnej úrovni. Spoločnosti, ktoré majú najväčší podiel na trhu v Severnom Írsku navyše takisto niekedy predávajú špecializované výrobky vyššej kvality, a preto by porovnanie výrobcov s cieľom určiť vývoj trhu nebolo presné. Spojené kráľovstvo však uvádza, že cenové rozdiely majú vplyv na dopyt, ale skôr na miestnej úrovni. Spoločnosti, ktoré pôsobia blízko hraníc s Írskou republikou, t. j. približne do 23 míľ od hranice, uviedli, že po zvýšení cien zaznamenali výrazný pokles predaja. V súvislosti s [...] a [...] boli poskytnuté osobitné údaje. Tabuľka 3 ukazuje vplyv zmeny cien na kameňolomy [...] spoločností [...] a [...] v období rokov 2009 až 2013, počas ktorých došlo v roku 2010 po zrušení pozastavenia oslobodenia od dane k značnému poklesu objemu predaja a ziskov. Počas uplatnenia oslobodenia v plnom rozsahu zaznamenali kameňolomy [...] spoločností [...] a [...] stratu vo výške [...] % svojho odbytu, čo je výrazný pokles.

Tabuľka 3

Vplyv cenových zmien na kameňolomy [...] spoločností [...] a [...] v rokoch 2009 až 2013

Rok

Tony

Predaj

Priemerná cena

2009

[...]

[...]

[...]

2010

[...]

[...]

[...]

2011

[...]

[...]

[...]

2012

[...]

[...]

[...]

2013

[...]

[...]

[...]

| (31) | Po tom, čo sa kameňolomy v blízkosti hraníc s Írskou republikou, v ktorých sa výrobky spracovávajú, pokúsili zaviesť plnú sadzbu dane z kameniva, takisto zaznamenali výrazný pokles predaja. Napríklad kameňolom spoločnosti [...] v [...], ktorý sa nachádza len míľu od hranice, zaznamenal po zvýšení ceny materiálov pokles výroby z [...] m3 v roku 2005 na [...] m3 v roku 2013. |
| --- | --- |

(31)

Po tom, čo sa kameňolomy v blízkosti hraníc s Írskou republikou, v ktorých sa výrobky spracovávajú, pokúsili zaviesť plnú sadzbu dane z kameniva, takisto zaznamenali výrazný pokles predaja. Napríklad kameňolom spoločnosti [...] v [...], ktorý sa nachádza len míľu od hranice, zaznamenal po zvýšení ceny materiálov pokles výroby z [...] m3 v roku 2005 na [...] m3 v roku 2013.

| (32) | Spojené kráľovstvo navyše poskytlo informácie o vývoji infraštruktúry a ďalšej práci vo verejnom sektore v rokoch 2000 až 2012. Vývoj ukazuje v rokoch 2007 až 2009 rast produkcie verejných prác, ktorý v roku 2012 vystriedal pokles a mierny rast. Komisia však poznamenáva, že stavebné práce boli vo všeobecnosti ovplyvnené hospodárskym poklesom, preto sa tieto trendy samostatne nemôžu brať do úvahy, keďže môžu byť spôsobené hospodárskym prostredím a trendmi na trhu v odvetví stavebníctva. |
| --- | --- |

(32)

Spojené kráľovstvo navyše poskytlo informácie o vývoji infraštruktúry a ďalšej práci vo verejnom sektore v rokoch 2000 až 2012. Vývoj ukazuje v rokoch 2007 až 2009 rast produkcie verejných prác, ktorý v roku 2012 vystriedal pokles a mierny rast. Komisia však poznamenáva, že stavebné práce boli vo všeobecnosti ovplyvnené hospodárskym poklesom, preto sa tieto trendy samostatne nemôžu brať do úvahy, keďže môžu byť spôsobené hospodárskym prostredím a trendmi na trhu v odvetví stavebníctva.

| (33) | Spojené kráľovstvo predložilo takisto ponukové ceny z rokov 2007 až 2013 za kamenivo, ktoré kúpilo oddelenie Northern Ireland Roads Procurement Department (tabuľka 4) vrátane nákladov na prepravu do miestnych skladov oddelenia správy ciest (Roads Department). Údaje jasne ukazujú, že po roku 2010, keď bolo ODK pozastavené, sa ceny buď znížili, niekedy až dramaticky, alebo sa mierne zvýšili, no v podstatne menšom rozsahu, ako je plná sadzba dane z kameniva, ktorá predstavuje sumu 1,95 GBP. Z toho vyplýva, že aj pokiaľ ide o verejný predaj, výrobcovia kameniva v Severnom Írsku si nemohli dovoliť preniesť daň z kameniva na svojich spotrebiteľov. Je to zrejmé najmä vzhľadom na to, že vplyv hospodárskeho poklesu na verejný sektor je menej pravdepodobný a stavebné práce verejného sektora, medzi ktoré patrí aj činnosť oddelenia správy ciest, zvýšili svoj podiel na celkovom dopyte po kamenive.

  Tabuľka 4


  Ponukové ceny kameniva, ktoré v rokoch 2007 až 2013 kupovalo oddelenie Northern Ireland Roads Procurement Department









  Rok | 10 mm drvina (GBP) | Piesok do betónu (GBP) | Kameň typu 3 (GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 8,43 | 9,52 | 4,67 |
| 2008 | 8,49 | 9,52 | 4,70 |
| 2009 | [...] | [...] | [...] |
| 2010 | [...] | [...] | [...] |
| 2011 | [...] | [...] | [...] |
| 2012 | [...] | [...] | [...] |
| 2013 | [...] | [...] | [...] |

(33)

Spojené kráľovstvo predložilo takisto ponukové ceny z rokov 2007 až 2013 za kamenivo, ktoré kúpilo oddelenie Northern Ireland Roads Procurement Department (tabuľka 4) vrátane nákladov na prepravu do miestnych skladov oddelenia správy ciest (Roads Department). Údaje jasne ukazujú, že po roku 2010, keď bolo ODK pozastavené, sa ceny buď znížili, niekedy až dramaticky, alebo sa mierne zvýšili, no v podstatne menšom rozsahu, ako je plná sadzba dane z kameniva, ktorá predstavuje sumu 1,95 GBP. Z toho vyplýva, že aj pokiaľ ide o verejný predaj, výrobcovia kameniva v Severnom Írsku si nemohli dovoliť preniesť daň z kameniva na svojich spotrebiteľov. Je to zrejmé najmä vzhľadom na to, že vplyv hospodárskeho poklesu na verejný sektor je menej pravdepodobný a stavebné práce verejného sektora, medzi ktoré patrí aj činnosť oddelenia správy ciest, zvýšili svoj podiel na celkovom dopyte po kamenive.

Tabuľka 4

Ponukové ceny kameniva, ktoré v rokoch 2007 až 2013 kupovalo oddelenie Northern Ireland Roads Procurement Department

Rok

10 mm drvina (GBP)

Piesok do betónu (GBP)

Kameň typu 3 (GBP)

2007

8,43

9,52

4,67

2008

8,49

9,52

4,70

2009

[...]

[...]

[...]

2010

[...]

[...]

[...]

2011

[...]

[...]

[...]

2012

[...]

[...]

[...]

2013

[...]

[...]

[...]

2.3.4.   Trh s kamenivom v Severnom Írsku

| (34) | Keďže od dane z kameniva boli oslobodené len kameňolomy v Severnom Írsku, a nie aj zvyšok Spojeného kráľovstva, Spojené kráľovstvo poskytlo informácie o tom, prečo sa trh s kamenivom v Severnom Írsku považuje za iný geografický trh ako všeobecný trh Spojeného kráľovstva a aké sú medzi nimi rozdiely. |
| --- | --- |

(34)

Keďže od dane z kameniva boli oslobodené len kameňolomy v Severnom Írsku, a nie aj zvyšok Spojeného kráľovstva, Spojené kráľovstvo poskytlo informácie o tom, prečo sa trh s kamenivom v Severnom Írsku považuje za iný geografický trh ako všeobecný trh Spojeného kráľovstva a aké sú medzi nimi rozdiely.

| (35) | Spojené kráľovstvo uvádza, že trhy s kamenivom v Severnom Írsku a vo Veľkej Británii sa od seba navzájom líšia, sú rozdielne, pričom medzi nimi existuje len veľmi slabá interakcia. Trh s kamenivom má vzhľadom na relatívne vysoké náklady na prepravu materiálu v pomere k predajnej cene spravidla miestny charakter. Spojené kráľovstvo na základe dostupných údajov z ministerstva dopravy vypočítalo, že priemerné náklady na prepravu za tonu kameniva cestnou dopravou dosahujú sumu 0,855 GBP za tonu na jednu míľu. Nízka cena výrobkov z kameniva značí, že dlhé prepravné vzdialenosti spôsobujú nižšiu konkurencieschopnosť výrobkov v porovnaní s materiálom, ktorý pochádza z kameňolomov, ktoré sú k spotrebiteľom bližšie. Vývozcovia materiálov z kameniva okrem toho odhadli, že celkové náklady na prepravu po mori medzi Severným Írskom a Veľkou Britániou by boli približne vo výške [...] GBP za tonu. Námorná preprava by teda bola doplnená o potrebnú cestnú dopravu z lomu do prístavu a z prístaviska na miesto použitia. Spojené kráľovstvo ďalej uvádza, že preprava kameniva medzi oboma regiónmi je neekonomická, s výnimkou prepravy špeciálneho farbeného kameňa alebo drahších materiálov z kameniva. Odhaduje sa, že aj v prípade týchto materiálov je pravdepodobné, že vzniknú ďalšie náklady na cestnú prepravu vo výške [...] – [...] GBP za tonu na cestnú prepravu z prístaviska vo Veľkej Británii do najbližších závodov na výrobu asfaltu. |
| --- | --- |

(35)

Spojené kráľovstvo uvádza, že trhy s kamenivom v Severnom Írsku a vo Veľkej Británii sa od seba navzájom líšia, sú rozdielne, pričom medzi nimi existuje len veľmi slabá interakcia. Trh s kamenivom má vzhľadom na relatívne vysoké náklady na prepravu materiálu v pomere k predajnej cene spravidla miestny charakter. Spojené kráľovstvo na základe dostupných údajov z ministerstva dopravy vypočítalo, že priemerné náklady na prepravu za tonu kameniva cestnou dopravou dosahujú sumu 0,855 GBP za tonu na jednu míľu. Nízka cena výrobkov z kameniva značí, že dlhé prepravné vzdialenosti spôsobujú nižšiu konkurencieschopnosť výrobkov v porovnaní s materiálom, ktorý pochádza z kameňolomov, ktoré sú k spotrebiteľom bližšie. Vývozcovia materiálov z kameniva okrem toho odhadli, že celkové náklady na prepravu po mori medzi Severným Írskom a Veľkou Britániou by boli približne vo výške [...] GBP za tonu. Námorná preprava by teda bola doplnená o potrebnú cestnú dopravu z lomu do prístavu a z prístaviska na miesto použitia. Spojené kráľovstvo ďalej uvádza, že preprava kameniva medzi oboma regiónmi je neekonomická, s výnimkou prepravy špeciálneho farbeného kameňa alebo drahších materiálov z kameniva. Odhaduje sa, že aj v prípade týchto materiálov je pravdepodobné, že vzniknú ďalšie náklady na cestnú prepravu vo výške [...] – [...] GBP za tonu na cestnú prepravu z prístaviska vo Veľkej Británii do najbližších závodov na výrobu asfaltu.

| (36) | Ponuka kameniva medzi Severným Írskom a Veľkou Britániou sa vzhľadom na dostupnosť surovín a počet rôznych spoločností, ktoré prevádzkujú kameňolomy, výrazne líši. V porovnaní s akýmkoľvek porovnateľne veľkým regiónom Spojeného kráľovstva sa Severné Írsko vzhľadom na svoj geologický charakter môže pýšiť najširšou škálou typov hornín. Kameňolomy sú v Severnom Írsku relatívne rovnomerne rozložené. Zatiaľ čo iné krajiny majú väčšie zásoby určitých druhov hornín, drvené kamenivo je do veľkej miery zameniteľné, pričom zabezpečuje dostatok kameňa vhodného na rovnaké použitie ako kamenivo na celom území. Britské pevninské územie naopak takto geologicky rôznorodé nie je. Severné Írsko má vzhľadom na rôznorodé a bohaté zásoby hornín, rovnomerne rozložených po celej krajine a v blízkosti všetkých hlavných trhov oveľa väčšiu ponuku zameniteľných výrobkov než trh vo Veľkej Británii. To vedie k vyššej úrovni hospodárskej súťaže v Severnom Írsku, čím sa znižuje rozpätie, ktoré majú severoírski výrobcovia kameniva na zvyšovanie cien. |
| --- | --- |

(36)

Ponuka kameniva medzi Severným Írskom a Veľkou Britániou sa vzhľadom na dostupnosť surovín a počet rôznych spoločností, ktoré prevádzkujú kameňolomy, výrazne líši. V porovnaní s akýmkoľvek porovnateľne veľkým regiónom Spojeného kráľovstva sa Severné Írsko vzhľadom na svoj geologický charakter môže pýšiť najširšou škálou typov hornín. Kameňolomy sú v Severnom Írsku relatívne rovnomerne rozložené. Zatiaľ čo iné krajiny majú väčšie zásoby určitých druhov hornín, drvené kamenivo je do veľkej miery zameniteľné, pričom zabezpečuje dostatok kameňa vhodného na rovnaké použitie ako kamenivo na celom území. Britské pevninské územie naopak takto geologicky rôznorodé nie je. Severné Írsko má vzhľadom na rôznorodé a bohaté zásoby hornín, rovnomerne rozložených po celej krajine a v blízkosti všetkých hlavných trhov oveľa väčšiu ponuku zameniteľných výrobkov než trh vo Veľkej Británii. To vedie k vyššej úrovni hospodárskej súťaže v Severnom Írsku, čím sa znižuje rozpätie, ktoré majú severoírski výrobcovia kameniva na zvyšovanie cien.

| (37) | Spojené kráľovstvo uvádza, že oveľa väčší podiel nezávislých kameňolomov a vyšší počet kameňolomov na kilometer štvorcový v Severnom Írsku taktiež umožňuje väčšiu hospodársku súťaž medzi dodávateľmi kameniva. Vo Veľkej Británii poskytuje viac ako 75 % všetkého kameniva päť veľkých podnikov (15). Päť najväčších spoločností v Severnom Írsku naopak predstavuje približne len 39 % všetkej výroby kameniva. |
| --- | --- |

(37)

Spojené kráľovstvo uvádza, že oveľa väčší podiel nezávislých kameňolomov a vyšší počet kameňolomov na kilometer štvorcový v Severnom Írsku taktiež umožňuje väčšiu hospodársku súťaž medzi dodávateľmi kameniva. Vo Veľkej Británii poskytuje viac ako 75 % všetkého kameniva päť veľkých podnikov (15). Päť najväčších spoločností v Severnom Írsku naopak predstavuje približne len 39 % všetkej výroby kameniva.

| (38) | Spojené kráľovstvo uvádza, že keďže pokles dopytu po kamenive od hospodárskeho poklesu a počas neho bol oveľa väčší v Severnom Írsku ako vo Veľkej Británii, tieto dva trhy charakterizujú rôzne trendy dopytu. Pri poklese stavebnej produkcie a dopytu po kamenive, sa okrem toho hospodárska súťaž medzi prevádzkovateľmi kameňolomov zameraná na zostávajúci dopyt zintenzívňuje. |
| --- | --- |

(38)

Spojené kráľovstvo uvádza, že keďže pokles dopytu po kamenive od hospodárskeho poklesu a počas neho bol oveľa väčší v Severnom Írsku ako vo Veľkej Británii, tieto dva trhy charakterizujú rôzne trendy dopytu. Pri poklese stavebnej produkcie a dopytu po kamenive, sa okrem toho hospodárska súťaž medzi prevádzkovateľmi kameňolomov zameraná na zostávajúci dopyt zintenzívňuje.

| (39) | Severné Írsko má vďaka vertikálnej integrácii medzi výrobou kameniva, cementu a betónu, ktorá je v porovnaní s Veľkou Britániou na trhu v Severnom Írsku ďaleko menej bežná, oveľa väčšie predpoklady na samostatné operácie. Vo Veľkej Británii, ako sa uvádza v odôvodnení 37, ovláda päť najväčších spoločností 75 % výroby kameniva. Rovnaké spoločnosti ovládajú aj 70 % všetkej výroby čerstvého betónu a veľkú časť všetkých závodov na výrobu asfaltu, ako kľúčových trhov na predaj kameniva. Ak teda stavebná výroba a dopyt po betóne a asfalte klesá, päť najväčších spoločností vo Veľkej Británii ovláda pokles výrobnej kapacity kameniva. V dôsledku toho sa dodávky kameniva ľahšie prispôsobia dopytu vo Veľkej Británii, pričom obmedzia tlak na znižovanie cien. Keďže sa stavebná výroba a dopyt po kamenive znižuje a hospodárska súťaž medzi prevádzkovateľmi kameňolomov na zostávajúci dopyt je intenzívnejšia, situácia v Severnom Írsku je vzhľadom na nedostatok vertikálnej integrácie trhu odlišná. To znamená, že trh Severného Írska je oveľa konkurencieschopnejší než trh vo Veľkej Británii, s vyšším počtom kameňolomov na štvorcovú míľu a na obyvateľa, ako aj s väčším podielom nezávislých kameňolomov, ktoré sa pokúšajú predávať svoje výrobky nezávislým a samostatným závodom na spracované výrobky. |
| --- | --- |

(39)

Severné Írsko má vďaka vertikálnej integrácii medzi výrobou kameniva, cementu a betónu, ktorá je v porovnaní s Veľkou Britániou na trhu v Severnom Írsku ďaleko menej bežná, oveľa väčšie predpoklady na samostatné operácie. Vo Veľkej Británii, ako sa uvádza v odôvodnení 37, ovláda päť najväčších spoločností 75 % výroby kameniva. Rovnaké spoločnosti ovládajú aj 70 % všetkej výroby čerstvého betónu a veľkú časť všetkých závodov na výrobu asfaltu, ako kľúčových trhov na predaj kameniva. Ak teda stavebná výroba a dopyt po betóne a asfalte klesá, päť najväčších spoločností vo Veľkej Británii ovláda pokles výrobnej kapacity kameniva. V dôsledku toho sa dodávky kameniva ľahšie prispôsobia dopytu vo Veľkej Británii, pričom obmedzia tlak na znižovanie cien. Keďže sa stavebná výroba a dopyt po kamenive znižuje a hospodárska súťaž medzi prevádzkovateľmi kameňolomov na zostávajúci dopyt je intenzívnejšia, situácia v Severnom Írsku je vzhľadom na nedostatok vertikálnej integrácie trhu odlišná. To znamená, že trh Severného Írska je oveľa konkurencieschopnejší než trh vo Veľkej Británii, s vyšším počtom kameňolomov na štvorcovú míľu a na obyvateľa, ako aj s väčším podielom nezávislých kameňolomov, ktoré sa pokúšajú predávať svoje výrobky nezávislým a samostatným závodom na spracované výrobky.

| (40) | Spojené kráľovstvo navyše uviedlo, že trhy kameniva v Severnom Írsku a v Írskej republike sú veľmi podobné. |
| --- | --- |

(40)

Spojené kráľovstvo navyše uviedlo, že trhy kameniva v Severnom Írsku a v Írskej republike sú veľmi podobné.

2.3.5.   Obchodná expozícia

| (41) | Po rozhodnutí o začatí konania Spojené kráľovstvo poskytlo informácie o obchodnej expozícii odvetvia kameniva v Severnom Írsku v rokoch 2002 až 2013. Oficiálne štatistiky mohli vzhľadom na pravidlá zverejňovania Úradu Jej Veličenstva pre príjmy a clo (Her Majesty's Revenue and Customs, HMRC) poskytnúť iba zlúčené dvojročné číselné údaje. Tieto pravidlá neumožňujú rozpis obchodnej expozície podľa typu kameniva, pričom pre niektoré roky nie sú obchodné štatistiky vôbec k dispozícii. Ďalšie problémy sa vyskytli z dôvodu chýbajúcich oficiálnych údajov o výrobe spracovaných výrobkov z betónu a z asfaltu. V takýchto prípadoch Spojené kráľovstvo využilo odhady (16) trhu, ktoré mu poskytlo Združenie výrobkov z kameňolomov v Severnom Írsku (Quarry Products Association Northern Ireland, QPANI). Spojené kráľovstvo vzhľadom na neexistenciu národných štatistík pre iné kategórie výrobkov poskytlo najlepšie odhady obchodných expozícií pre drvené kamenivo, spracované výrobky z betónu, piesok a asfalt. Aj napriek týmto obmedzeniam je však Spojené kráľovstvo presvedčené, že údaje o obchodnej expozícii poukazujú na mieru obchodovania medzi Írskou republikou a Severným Írskom. Obchodné expozície sú podrobne uvedené v tabuľke 5. Údaje sa zakladajú na ročných alebo dvojročných údajoch o dovoze a vývoze a ročných výsledkoch, ktoré boli Komisii taktiež poskytnuté.

  Tabuľka 5


  Obchodná expozícia












  Drvené kamenivo (GBP) |
| --- | --- |
| | 2006 – 2007 | 2008 – 2009 | | | | |
| Dovoz | 13 699 717 | 5 986 891 | | | | |
| Vývoz | 28 519 715 | 19 938 824 | | | | |
| Odhadovaná hodnota predaja na domácom trhu | 160 426 000 | 143 524 581 | | | | |
| Obchodná expozícia (dovoz a vývoz)/(dovoz a predaj) | 24,25 % | 17,34 % | | | | |
| Spracované výrobky z betónu (GBP) |
| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| Dovoz | 10 | 10 | 9 | 7 | 7,5 | 7,5 |
| Vývoz | 70 | 35 | 28 | 21 | 16 | 15 |
| Odhadovaná hodnota predaja na domácom trhu | 325 | 276 | 210 | 210 | 216 | 226 |
| Obchodná expozícia (dovoz a vývoz)/(dovoz a predaj) | 23,9 % | 15,7 % | 16,9 % | 12,9 % | 10,5 % | 9,6 % |
| Spracované výrobky z asfaltu a piesok (17) (GBP) |
| | 2007 – 2008 | 2009 – 2010 | 2011 – 2012 | | | |
| Dovoz piesku a výrobkov z asfaltu | 1 540 633 | 1 909 210 | 4 489 366 | |
| Vývoz piesku a výrobkov z asfaltu | 12 382 394 | 6 220 782 | 4 670 559 |
| Odhadovaná hodnota predaja piesku a výrobkov z asfaltu na domácom trhu | 384 518 301 | 310 666 790 | 293 343 700 |
| Obchodná expozícia (dovoz a vývoz)/(dovoz a predaj) | 3,61 % | 2,60 % | 3,08 % |

(41)

Po rozhodnutí o začatí konania Spojené kráľovstvo poskytlo informácie o obchodnej expozícii odvetvia kameniva v Severnom Írsku v rokoch 2002 až 2013. Oficiálne štatistiky mohli vzhľadom na pravidlá zverejňovania Úradu Jej Veličenstva pre príjmy a clo (Her Majesty's Revenue and Customs, HMRC) poskytnúť iba zlúčené dvojročné číselné údaje. Tieto pravidlá neumožňujú rozpis obchodnej expozície podľa typu kameniva, pričom pre niektoré roky nie sú obchodné štatistiky vôbec k dispozícii. Ďalšie problémy sa vyskytli z dôvodu chýbajúcich oficiálnych údajov o výrobe spracovaných výrobkov z betónu a z asfaltu. V takýchto prípadoch Spojené kráľovstvo využilo odhady (16) trhu, ktoré mu poskytlo Združenie výrobkov z kameňolomov v Severnom Írsku (Quarry Products Association Northern Ireland, QPANI). Spojené kráľovstvo vzhľadom na neexistenciu národných štatistík pre iné kategórie výrobkov poskytlo najlepšie odhady obchodných expozícií pre drvené kamenivo, spracované výrobky z betónu, piesok a asfalt. Aj napriek týmto obmedzeniam je však Spojené kráľovstvo presvedčené, že údaje o obchodnej expozícii poukazujú na mieru obchodovania medzi Írskou republikou a Severným Írskom. Obchodné expozície sú podrobne uvedené v tabuľke 5. Údaje sa zakladajú na ročných alebo dvojročných údajoch o dovoze a vývoze a ročných výsledkoch, ktoré boli Komisii taktiež poskytnuté.

Tabuľka 5

Obchodná expozícia

Drvené kamenivo (GBP)

2006 – 2007

2008 – 2009

Dovoz

13 699 717

5 986 891

Vývoz

28 519 715

19 938 824

Odhadovaná hodnota predaja na domácom trhu

160 426 000

143 524 581

Obchodná expozícia (dovoz a vývoz)/(dovoz a predaj)

24,25 %

17,34 %

Spracované výrobky z betónu (GBP)

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Dovoz

10

10

9

7

7,5

7,5

Vývoz

70

35

28

21

16

15

Odhadovaná hodnota predaja na domácom trhu

325

276

210

210

216

226

Obchodná expozícia (dovoz a vývoz)/(dovoz a predaj)

23,9 %

15,7 %

16,9 %

12,9 %

10,5 %

9,6 %

Spracované výrobky z asfaltu a piesok (17) (GBP)

2007 – 2008

2009 – 2010

2011 – 2012

Dovoz piesku a výrobkov z asfaltu

1 540 633

1 909 210

4 489 366

Vývoz piesku a výrobkov z asfaltu

12 382 394

6 220 782

4 670 559

Odhadovaná hodnota predaja piesku a výrobkov z asfaltu na domácom trhu

384 518 301

310 666 790

293 343 700

Obchodná expozícia (dovoz a vývoz)/(dovoz a predaj)

3,61 %

2,60 %

3,08 %

| (42) | Čísla v tabuľke 5 ukazujú, že odvetvie kameniva v Severnom Írsku podlieha v rámci predaja drveného kameniva do určitej miery obchodnej expozícii. Spojené kráľovstvo uvádza, že nelegálny dovoz kameniva do Severného Írska po zavedení dane z kameniva v roku 2002 výrazne vzrástol. Je pravdepodobné, že nelegálny dovoz sa po pozastavení ODK v roku 2010 opäť zintenzívnil. University of Ulster uskutočnila v roku 2002 prieskum v rámci ktorého počítala počet nákladných vozidiel, ktoré na ôsmich najdôležitejších hraničných prechodoch dovážali kamenivo do Severného Írska. Z výsledkov tohto prieskumu vyplynulo, že denne prepravovalo kamenivo až 89 nákladných vozidiel. Na celkový ročný oficiálne deklarovaný dovoz by bolo počas celého roka potrebných iba 243 nákladných vozidiel. Táto skutočnosť naznačuje, že skutočná výška celkového dovozu kameniva mohla byť až 133-krát vyššia, než zaznamenali oficiálne štatistiky v roku 2002, čo znamená, že odhady obchodných expozícií pravdepodobne výrazne podhodnocujú skutočnú mieru obchodnej expozície. |
| --- | --- |

(42)

Čísla v tabuľke 5 ukazujú, že odvetvie kameniva v Severnom Írsku podlieha v rámci predaja drveného kameniva do určitej miery obchodnej expozícii. Spojené kráľovstvo uvádza, že nelegálny dovoz kameniva do Severného Írska po zavedení dane z kameniva v roku 2002 výrazne vzrástol. Je pravdepodobné, že nelegálny dovoz sa po pozastavení ODK v roku 2010 opäť zintenzívnil. University of Ulster uskutočnila v roku 2002 prieskum v rámci ktorého počítala počet nákladných vozidiel, ktoré na ôsmich najdôležitejších hraničných prechodoch dovážali kamenivo do Severného Írska. Z výsledkov tohto prieskumu vyplynulo, že denne prepravovalo kamenivo až 89 nákladných vozidiel. Na celkový ročný oficiálne deklarovaný dovoz by bolo počas celého roka potrebných iba 243 nákladných vozidiel. Táto skutočnosť naznačuje, že skutočná výška celkového dovozu kameniva mohla byť až 133-krát vyššia, než zaznamenali oficiálne štatistiky v roku 2002, čo znamená, že odhady obchodných expozícií pravdepodobne výrazne podhodnocujú skutočnú mieru obchodnej expozície.

2.3.6.   Presun na spotrebiteľa a pokles predaja

| (43) | Spojené kráľovstvo poskytlo informácie, ktoré v súvislosti s presunom zvýšených výrobných nákladov na konečného spotrebiteľa a potenciálnym poklesom predaja naznačujú, že po zavedení dane v roku 2002 stúpla priemerná cena kameniva v Severnom Írsku oveľa menej, než by sa očakávalo, ak by sa zaviedla plná sadzba dane z kameniva, čo súviselo s poklesom legálneho predaja, ktorý bol proporcionálne oveľa väčší než pokles zaznamenaný vo Veľkej Británii. |
| --- | --- |

(43)

Spojené kráľovstvo poskytlo informácie, ktoré v súvislosti s presunom zvýšených výrobných nákladov na konečného spotrebiteľa a potenciálnym poklesom predaja naznačujú, že po zavedení dane v roku 2002 stúpla priemerná cena kameniva v Severnom Írsku oveľa menej, než by sa očakávalo, ak by sa zaviedla plná sadzba dane z kameniva, čo súviselo s poklesom legálneho predaja, ktorý bol proporcionálne oveľa väčší než pokles zaznamenaný vo Veľkej Británii.

| (44) | Spojené kráľovstvo takisto vysvetlilo, že v porovnaní s úrovňou počas dvoch rokov pred zavedením dane z kameniva predaj kameniva nízkej kvality a sypaniny v roku, ktorý sa ukončil dňa 31. marca 2003, klesol. Výroba v predpisom vyhovujúcich kameňolomoch bola počas kalendárneho roka 2002 výrazne pod úrovňou uvedeného trendu predaja kameniva (vo všeobecnosti došlo za posledných 30 rokov predaja kameniva v Severnom Írsku k rastúcemu trendu). Celková výroba kameniva vo Veľkej Británii v roku 2002 v porovnaní s predchádzajúcim rokom, počas ktorého sa zaznamenal mierny nárast o 5,7 %, klesla (z analýzy trendov však vyplynulo, že vo všeobecnosti došlo v rámci výroby vo Veľkej Británii za posledných 10 rokov ku klesajúcemu trendu). |
| --- | --- |

(44)

Spojené kráľovstvo takisto vysvetlilo, že v porovnaní s úrovňou počas dvoch rokov pred zavedením dane z kameniva predaj kameniva nízkej kvality a sypaniny v roku, ktorý sa ukončil dňa 31. marca 2003, klesol. Výroba v predpisom vyhovujúcich kameňolomoch bola počas kalendárneho roka 2002 výrazne pod úrovňou uvedeného trendu predaja kameniva (vo všeobecnosti došlo za posledných 30 rokov predaja kameniva v Severnom Írsku k rastúcemu trendu). Celková výroba kameniva vo Veľkej Británii v roku 2002 v porovnaní s predchádzajúcim rokom, počas ktorého sa zaznamenal mierny nárast o 5,7 %, klesla (z analýzy trendov však vyplynulo, že vo všeobecnosti došlo v rámci výroby vo Veľkej Británii za posledných 10 rokov ku klesajúcemu trendu).

| (45) | Spojené kráľovstvo takisto uviedlo, že po zavedení dane vo výške 1,60 GBP za tonu, stúpla v roku 2002 v porovnaní s rokom 2001 v Severnom Írsku priemerná cena kameniva o približne 0,25 – 0,30 GBP za tonu, zatiaľ čo vo Veľkej Británii cena stúpla o 1 – 1,40 GBP za tonu. Hoci aj pri zohľadnení toho, že do priemeru bolo zahrnuté aj kamenivo používané v spracovaných výrobkoch, na ktoré sa podľa pôvodného systému oslobodenia od dane v Severnom Írsku z roku 2002 vzťahovalo 80 % oslobodenie od dane, to znamená, že prevádzkovatelia kameňolomov v Severnom Írsku boli nútení absorbovať značný podiel dane. Za predpokladu, že polovica výroby kameniva v Severnom Írsku sa použila na spracované výrobky, pričom ich cena nebola ovplyvnená daňou z roku 2002 sa na každú tonu kameniva predanú na použitie v surovom stave podľa Spojeného kráľovstva musela absorbovať v priemere 1 GBP za tonu. |
| --- | --- |

(45)

Spojené kráľovstvo takisto uviedlo, že po zavedení dane vo výške 1,60 GBP za tonu, stúpla v roku 2002 v porovnaní s rokom 2001 v Severnom Írsku priemerná cena kameniva o približne 0,25 – 0,30 GBP za tonu, zatiaľ čo vo Veľkej Británii cena stúpla o 1 – 1,40 GBP za tonu. Hoci aj pri zohľadnení toho, že do priemeru bolo zahrnuté aj kamenivo používané v spracovaných výrobkoch, na ktoré sa podľa pôvodného systému oslobodenia od dane v Severnom Írsku z roku 2002 vzťahovalo 80 % oslobodenie od dane, to znamená, že prevádzkovatelia kameňolomov v Severnom Írsku boli nútení absorbovať značný podiel dane. Za predpokladu, že polovica výroby kameniva v Severnom Írsku sa použila na spracované výrobky, pričom ich cena nebola ovplyvnená daňou z roku 2002 sa na každú tonu kameniva predanú na použitie v surovom stave podľa Spojeného kráľovstva musela absorbovať v priemere 1 GBP za tonu.

| (46) | V nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania Spojené kráľovstvo predložilo ďalšie vysvetlenia pre svoje tvrdenia v odôvodnení 45, že po zavedení dane z kameniva vzrástla priemerná cena v Severnom Írsku oveľa menej než výška sadzby dane, zatiaľ čo vo Veľkej Británii stúpla o 1 – 1,40 GBP za tonu vzhľadom na to, že výrobcovia spracovaných výrobkov z kameniva nikdy neplatili plnú sadzbu dane. Spojené kráľovstvo uvádza odhady, že na výrobu spracovaných výrobkov sa používa jedna tretina až polovica všetkého kameniva vyrobeného v Severnom Írsku. Avšak aj za predpokladu, že by sa brala do úvahy vyššia hodnota a uplatnilo by sa 100 % oslobodenie od dane, ktoré sa vzťahovalo na spracované výrobky počas prvého roka platnosti dane, a následne by sa predpokladalo, že v dôsledku zavedenia dane na 50 % kameniva nedošlo k nárastu výrobných nákladov, v prípade zvyšných 50 % sa rast cien zdvojnásobí. Takéto zdvojnásobenie by naznačovalo, že nárast získanej ceny by sa pohyboval vo výške 0,50 – 0,60 GBP za tonu, čo je ešte stále výrazne menej než vo Veľkej Británii, pričom uvedená suma sa zďaleka nepribližuje cene prenesených úplných dodatočných nákladov vo výške 1,60 GBP za tonu, ktoré boli spôsobené zavedením dane počas prvého roka jej uplatňovania. |
| --- | --- |

(46)

V nadväznosti na rozhodnutie o začatí konania Spojené kráľovstvo predložilo ďalšie vysvetlenia pre svoje tvrdenia v odôvodnení 45, že po zavedení dane z kameniva vzrástla priemerná cena v Severnom Írsku oveľa menej než výška sadzby dane, zatiaľ čo vo Veľkej Británii stúpla o 1 – 1,40 GBP za tonu vzhľadom na to, že výrobcovia spracovaných výrobkov z kameniva nikdy neplatili plnú sadzbu dane. Spojené kráľovstvo uvádza odhady, že na výrobu spracovaných výrobkov sa používa jedna tretina až polovica všetkého kameniva vyrobeného v Severnom Írsku. Avšak aj za predpokladu, že by sa brala do úvahy vyššia hodnota a uplatnilo by sa 100 % oslobodenie od dane, ktoré sa vzťahovalo na spracované výrobky počas prvého roka platnosti dane, a následne by sa predpokladalo, že v dôsledku zavedenia dane na 50 % kameniva nedošlo k nárastu výrobných nákladov, v prípade zvyšných 50 % sa rast cien zdvojnásobí. Takéto zdvojnásobenie by naznačovalo, že nárast získanej ceny by sa pohyboval vo výške 0,50 – 0,60 GBP za tonu, čo je ešte stále výrazne menej než vo Veľkej Británii, pričom uvedená suma sa zďaleka nepribližuje cene prenesených úplných dodatočných nákladov vo výške 1,60 GBP za tonu, ktoré boli spôsobené zavedením dane počas prvého roka jej uplatňovania.

| (47) | Spojené kráľovstvo okrem toho, pokiaľ ide o trendy v oblasti výroby kameniva, tržby a ziskov, poskytlo údaje zozbierané z reprezentatívnych vzoriek odvetvia kameniva v Severnom Írsku. Trendy sú však prepojené a nemožno ich oddeliť od trendov trhu v odvetví stavebníctva a hospodárskej recesie, ktorá sa začala v roku 2008. |
| --- | --- |

(47)

Spojené kráľovstvo okrem toho, pokiaľ ide o trendy v oblasti výroby kameniva, tržby a ziskov, poskytlo údaje zozbierané z reprezentatívnych vzoriek odvetvia kameniva v Severnom Írsku. Trendy sú však prepojené a nemožno ich oddeliť od trendov trhu v odvetví stavebníctva a hospodárskej recesie, ktorá sa začala v roku 2008.

| (48) | Údaje ukázali, že ziskovosť a ceny boli už pred zavedením systému oslobodenia od dane z kameniva také nízke, že úplná absorpcia dane by nebola finančne funkčná. Spoločnosti namiesto toho preukázali, že zaviedli daň a na druhej strane museli okrem strát spôsobených ťažkou hospodárskou situáciou prijať ďalšie straty objemu predaja. S cieľom naďalej prevádzkovať svoje podniky sa v odvetví odkladali dôležité investície rizikového kapitálu a prepúšťali zamestnanci. Výsledky prieskumu naznačujú, že presun dane vo výške 1,95 GBP za tonu na spotrebiteľa bol náročný, keďže ceny pre spotrebiteľov by sa zvýšili v rozpätí od 50 % do 66 %. Aj vzhľadom na hospodárske prostredie spotrebitelia nie sú ochotní platiť vyššie ceny a investície buď odkladajú, alebo vyhľadávajú alternatívne materiály či konkurenčnejšie ceny u konkurentov. Odvetvie výroby kameniva v Severnom Írsku je tým poškodzované a v dôsledku toho dochádza k strate spotrebiteľov, poklesu objemu predaja a tlaku na ďalší pokles ziskového rozpätia. |
| --- | --- |

(48)

Údaje ukázali, že ziskovosť a ceny boli už pred zavedením systému oslobodenia od dane z kameniva také nízke, že úplná absorpcia dane by nebola finančne funkčná. Spoločnosti namiesto toho preukázali, že zaviedli daň a na druhej strane museli okrem strát spôsobených ťažkou hospodárskou situáciou prijať ďalšie straty objemu predaja. S cieľom naďalej prevádzkovať svoje podniky sa v odvetví odkladali dôležité investície rizikového kapitálu a prepúšťali zamestnanci. Výsledky prieskumu naznačujú, že presun dane vo výške 1,95 GBP za tonu na spotrebiteľa bol náročný, keďže ceny pre spotrebiteľov by sa zvýšili v rozpätí od 50 % do 66 %. Aj vzhľadom na hospodárske prostredie spotrebitelia nie sú ochotní platiť vyššie ceny a investície buď odkladajú, alebo vyhľadávajú alternatívne materiály či konkurenčnejšie ceny u konkurentov. Odvetvie výroby kameniva v Severnom Írsku je tým poškodzované a v dôsledku toho dochádza k strate spotrebiteľov, poklesu objemu predaja a tlaku na ďalší pokles ziskového rozpätia.

| (49) | Preto, hoci sú údaje zozbierané z reprezentatívnych vzoriek odvetvia kameniva v Severnom Írsku dobrým ukazovateľom vývoja obratu a ziskov odvetvia kameniva v danej krajine, nie je možné ich oddeliť od hospodárskeho kontextu a samy o sebe nie sú dostatočne presvedčivé na posúdenie vplyvu plnej sadzby dane z kameniva. |
| --- | --- |

(49)

Preto, hoci sú údaje zozbierané z reprezentatívnych vzoriek odvetvia kameniva v Severnom Írsku dobrým ukazovateľom vývoja obratu a ziskov odvetvia kameniva v danej krajine, nie je možné ich oddeliť od hospodárskeho kontextu a samy o sebe nie sú dostatočne presvedčivé na posúdenie vplyvu plnej sadzby dane z kameniva.

2.3.7.   Ďalšie informácie:

| (50) | Odhadovaný ročný rozpočet systému oslobodenia od dane (ušlé štátne prostriedky) boli v čase pôvodného oznámenia v rozpätí 15 mil. GBP (2004 – 2005) a 35 mil. GBP (2010 – 2011). |
| --- | --- |

(50)

Odhadovaný ročný rozpočet systému oslobodenia od dane (ušlé štátne prostriedky) boli v čase pôvodného oznámenia v rozpätí 15 mil. GBP (2004 – 2005) a 35 mil. GBP (2010 – 2011).

| (51) | Pokiaľ ide o počet príjemcov, odhaduje sa, že oslobodenie by sa malo vzťahovať približne na 170 prevádzkovateľov lomov. |
| --- | --- |

(51)

Pokiaľ ide o počet príjemcov, odhaduje sa, že oslobodenie by sa malo vzťahovať približne na 170 prevádzkovateľov lomov.

| (52) | Orgánom poskytujúcim pomoc v rámci ODK v Severnom Írsku bol úrad HMRC. |
| --- | --- |

(52)

Orgánom poskytujúcim pomoc v rámci ODK v Severnom Írsku bol úrad HMRC.

2.3.8.   Dôvody na začatie formálneho vyšetrovacieho konania

| (53) | Ako je vysvetlené v odôvodneniach 47 až 54 rozhodnutia o začatí konania, Komisia vyjadrila svoje pochybnosti o tom, či sa upraveným ODK platným v Severnom Írsku zabezpečil súlad so zmluvou, najmä s jej článkom 110. Tieto pochybnosti neumožnili Komisii, aby v tejto fáze konštatovala zlučiteľnosť opatrenia s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(53)

Ako je vysvetlené v odôvodneniach 47 až 54 rozhodnutia o začatí konania, Komisia vyjadrila svoje pochybnosti o tom, či sa upraveným ODK platným v Severnom Írsku zabezpečil súlad so zmluvou, najmä s jej článkom 110. Tieto pochybnosti neumožnili Komisii, aby v tejto fáze konštatovala zlučiteľnosť opatrenia s vnútorným trhom.

| (54) | Komisia sa domnieva, že daň z kameniva možno považovať za vnútroštátne zdanenie v zmysle článku 110 zmluvy. Pokračovala zistením, že medzi výrobcami v Severnom Írsku a výrobcami v iných členských štátoch existoval rozdiel v uplatňovaní dane z kameniva, ktorý nie je možné odôvodniť. |
| --- | --- |

(54)

Komisia sa domnieva, že daň z kameniva možno považovať za vnútroštátne zdanenie v zmysle článku 110 zmluvy. Pokračovala zistením, že medzi výrobcami v Severnom Írsku a výrobcami v iných členských štátoch existoval rozdiel v uplatňovaní dane z kameniva, ktorý nie je možné odôvodniť.

| (55) | Ako sa uvádza v odôvodnení 56 rozhodnutia o začatí konania, Komisia na základe príslušnej judikatúry v dôsledku zrušenia rozhodnutia zo 7. mája 2004 uznala, že takto uplatnená pomoc od tohto dátumu (a do jeho pozastavenia 1. decembra 2010) sa musí považovať za neoprávnenú. Komisia okrem toho uviedla, že bude vždy posudzovať zlučiteľnosť neoprávnenej štátnej pomoci s vnútorným trhom v súlade s hmotnoprávnymi kritériami stanovenými v každom nástroji platnom v čase, keď bola pomoc poskytnutá (18). Keďže pomoc sa má považovať za neoprávnenú a bola poskytnutá počas obdobia na uplatnenie usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001, ako aj po uverejnení usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008 (19), Komisia posúdila zlučiteľnosť systému ODK na základe nástroja platného v čase, keď bola pomoc poskytnutá, nasledovne:






  a) | Usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001; a |
| --- | --- | --- |

(55)

Ako sa uvádza v odôvodnení 56 rozhodnutia o začatí konania, Komisia na základe príslušnej judikatúry v dôsledku zrušenia rozhodnutia zo 7. mája 2004 uznala, že takto uplatnená pomoc od tohto dátumu (a do jeho pozastavenia 1. decembra 2010) sa musí považovať za neoprávnenú. Komisia okrem toho uviedla, že bude vždy posudzovať zlučiteľnosť neoprávnenej štátnej pomoci s vnútorným trhom v súlade s hmotnoprávnymi kritériami stanovenými v každom nástroji platnom v čase, keď bola pomoc poskytnutá (18). Keďže pomoc sa má považovať za neoprávnenú a bola poskytnutá počas obdobia na uplatnenie usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001, ako aj po uverejnení usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008 (19), Komisia posúdila zlučiteľnosť systému ODK na základe nástroja platného v čase, keď bola pomoc poskytnutá, nasledovne:

a)

Usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001; a

| b) | Usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z 2. apríla roku 2008. |
| --- | --- |

b)

Usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z 2. apríla roku 2008.

| (56) | Komisia v rámci posúdenia opatrenia podľa usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 dospela k záveru, že podmienky zlučiteľnosti, ktoré sú v nich stanovené, možno považovať za splnené. Pripomína však, že pochybnosti vyjadrené v súvislosti s článkom 110 zmluvy neumožnili Komisii na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001, aby v tomto štádiu konštatovala zlučiteľnosť opatrenia s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(56)

Komisia v rámci posúdenia opatrenia podľa usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 dospela k záveru, že podmienky zlučiteľnosti, ktoré sú v nich stanovené, možno považovať za splnené. Pripomína však, že pochybnosti vyjadrené v súvislosti s článkom 110 zmluvy neumožnili Komisii na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001, aby v tomto štádiu konštatovala zlučiteľnosť opatrenia s vnútorným trhom.

| (57) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrenia na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008, Komisia dospela k záveru, že:






  a) | ODK v Severnom Írsku aspoň nepriamo prispieva k zlepšeniu ochrany životného prostredia a neohrozuje všeobecný cieľ sledovaný daňou z kameniva v súlade s bodom 151 usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008; |
| --- | --- | --- |

(57)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrenia na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008, Komisia dospela k záveru, že:

a)

ODK v Severnom Írsku aspoň nepriamo prispieva k zlepšeniu ochrany životného prostredia a neohrozuje všeobecný cieľ sledovaný daňou z kameniva v súlade s bodom 151 usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008;

| b) | príjemcovia pomoci sú určení na základe objektívnych a transparentných kritérií, ktoré sú v súlade s bodom 158 písm. a) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008; |
| --- | --- |

b)

príjemcovia pomoci sú určení na základe objektívnych a transparentných kritérií, ktoré sú v súlade s bodom 158 písm. a) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008;

| c) | neznížená daň vedie k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov požadovanému podľa bodu 158 písm. b) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008; |
| --- | --- |

c)

neznížená daň vedie k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov požadovanému podľa bodu 158 písm. b) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008;

| d) | keďže príjemcovia ODK v Severnom Írsku stále platia 20 % daň, je podmienka primeranosti pomoci podľa bodu 159 usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008 splnená. |
| --- | --- |

d)

keďže príjemcovia ODK v Severnom Írsku stále platia 20 % daň, je podmienka primeranosti pomoci podľa bodu 159 usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008 splnená.

| (58) | Hoci informácie, ktoré poskytlo Spojené kráľovstvo, poukazovali na veľmi výrazný nárast nákladov na výrobu v dôsledku zavedenia dane z kameniva, pričom za bežných okolností by bolo pravdepodobné, že takýto rast by nebolo možné presunúť na spotrebiteľa bez značného poklesu predaja, Komisia na základe poskytnutých informácií v tomto štádiu, najmä pokiaľ ide o nedostatočne podrobné informácie o tom, či bola podmienka zlučiteľnosti podľa bodu 158 písm. c) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008 splnená, nemôže dospieť k záveru. |
| --- | --- |

(58)

Hoci informácie, ktoré poskytlo Spojené kráľovstvo, poukazovali na veľmi výrazný nárast nákladov na výrobu v dôsledku zavedenia dane z kameniva, pričom za bežných okolností by bolo pravdepodobné, že takýto rast by nebolo možné presunúť na spotrebiteľa bez značného poklesu predaja, Komisia na základe poskytnutých informácií v tomto štádiu, najmä pokiaľ ide o nedostatočne podrobné informácie o tom, či bola podmienka zlučiteľnosti podľa bodu 158 písm. c) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008 splnená, nemôže dospieť k záveru.

| (59) | Podľa bodu 158 písm. c) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008 a v súlade s požiadavkami nevyhnutných kritérií výrazný nárast výrobných nákladov uvedených v odôvodnení 58 nemôže byť presunutý na spotrebiteľa bez toho, aby neviedol k vážnemu poklesu predaja. Vzhľadom na to môžu členské štáty poskytnúť okrem iného odhady o cenovej elasticite výrobku príslušného odvetvia na danom geografickom trhu, ako aj odhady zníženia predaja a/alebo ziskov pre spoločnosti v príslušnom odvetví alebo kategórii. |
| --- | --- |

(59)

Podľa bodu 158 písm. c) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008 a v súlade s požiadavkami nevyhnutných kritérií výrazný nárast výrobných nákladov uvedených v odôvodnení 58 nemôže byť presunutý na spotrebiteľa bez toho, aby neviedol k vážnemu poklesu predaja. Vzhľadom na to môžu členské štáty poskytnúť okrem iného odhady o cenovej elasticite výrobku príslušného odvetvia na danom geografickom trhu, ako aj odhady zníženia predaja a/alebo ziskov pre spoločnosti v príslušnom odvetví alebo kategórii.

| (60) | Komisia v tejto súvislosti konštatovala, že argumenty Spojeného kráľovstva o tom, že nárast výrobných nákladov nemožno preniesť bez zapríčinenia podstatného poklesu predaja, boli založené na porovnaní medzi nárastmi cien v dôsledku zavedenia dane z kameniva (približne 0,25 – 0,30 GBP za tonu v roku 2002 v porovnaní s rokom 2001 v Severnom Írsku, pričom vo Veľkej Británii sa ceny zvýšili o 1 – 1,40 GBP za tonu). Pokiaľ ide o pokles (legálneho) predaja v Severnom Írsku, Komisia konštatovala, že bol odlišný pre všetky typy kameniva a dosahoval hodnoty medzi – 17,6 % (2001 – 2003) a – 22,8 % (2002 – 2003), pričom bol oveľa väčší ako pokles, ktorý sa zaznamenal vo Veľkej Británii. Komisia sa domnieva, že tieto tvrdenia by sa mohli považovať za preukázanie ťažkostí, ktoré sa vyskytli pri presune zvýšených výrobných nákladov v Severnom Írsku. |
| --- | --- |

(60)

Komisia v tejto súvislosti konštatovala, že argumenty Spojeného kráľovstva o tom, že nárast výrobných nákladov nemožno preniesť bez zapríčinenia podstatného poklesu predaja, boli založené na porovnaní medzi nárastmi cien v dôsledku zavedenia dane z kameniva (približne 0,25 – 0,30 GBP za tonu v roku 2002 v porovnaní s rokom 2001 v Severnom Írsku, pričom vo Veľkej Británii sa ceny zvýšili o 1 – 1,40 GBP za tonu). Pokiaľ ide o pokles (legálneho) predaja v Severnom Írsku, Komisia konštatovala, že bol odlišný pre všetky typy kameniva a dosahoval hodnoty medzi – 17,6 % (2001 – 2003) a – 22,8 % (2002 – 2003), pričom bol oveľa väčší ako pokles, ktorý sa zaznamenal vo Veľkej Británii. Komisia sa domnieva, že tieto tvrdenia by sa mohli považovať za preukázanie ťažkostí, ktoré sa vyskytli pri presune zvýšených výrobných nákladov v Severnom Írsku.

| (61) | Komisia však poukázala na to, že Spojené kráľovstvo nepredložilo dostatočne podrobné údaje, ktoré by preukazovali či kvantifikovali vplyv skutočnosti, že výrobcovia spracovaných výrobkov z kameniva nikdy neplatili plnú sadzbu dane z kameniva, keďže jej zavedenie v Severnom Írsku bolo postupné, na tieto argumenty. |
| --- | --- |

(61)

Komisia však poukázala na to, že Spojené kráľovstvo nepredložilo dostatočne podrobné údaje, ktoré by preukazovali či kvantifikovali vplyv skutočnosti, že výrobcovia spracovaných výrobkov z kameniva nikdy neplatili plnú sadzbu dane z kameniva, keďže jej zavedenie v Severnom Írsku bolo postupné, na tieto argumenty.

| (62) | Okrem toho, pokiaľ ide o preukázanie poklesu predaja, Spojené kráľovstvo neposkytlo vysvetlenie týkajúce sa vývoja trhov s kamenivom v Severnom Írsku po roku 2002. Na obrázku 2 Správy Združenia výrobkov z kameňolomov v Severnom Írsku na účely trhovej štúdie Úradu pre spravodlivý obchod, ktorá sa zameriava na odvetvie výroby kameniva v Spojenom Kráľovstve (20), ktorú predložilo Spojené kráľovstvo, vidieť od roku 2004 do roku 2007 nárast výroby. |
| --- | --- |

(62)

Okrem toho, pokiaľ ide o preukázanie poklesu predaja, Spojené kráľovstvo neposkytlo vysvetlenie týkajúce sa vývoja trhov s kamenivom v Severnom Írsku po roku 2002. Na obrázku 2 Správy Združenia výrobkov z kameňolomov v Severnom Írsku na účely trhovej štúdie Úradu pre spravodlivý obchod, ktorá sa zameriava na odvetvie výroby kameniva v Spojenom Kráľovstve (20), ktorú predložilo Spojené kráľovstvo, vidieť od roku 2004 do roku 2007 nárast výroby.

| (63) | Spojené kráľovstvo pri predložení tohto dokumentu uviedlo, že „nárast nákladov sa dotkol tržieb prevádzkovateľov a znížil ich zisk“. Napriek tomu však neboli poskytnuté žiadne údaje na podporu tohto tvrdenia. |
| --- | --- |

(63)

Spojené kráľovstvo pri predložení tohto dokumentu uviedlo, že „nárast nákladov sa dotkol tržieb prevádzkovateľov a znížil ich zisk“. Napriek tomu však neboli poskytnuté žiadne údaje na podporu tohto tvrdenia.

| (64) | Na to, aby Spojené kráľovstvo preukázalo, že dodržiava podmienku zlučiteľnosti podľa bodu 158 písm. c) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008, predložilo iba údaje o celkovej úrovni odvetvia bez reprezentatívnych vzoriek jednotlivých príjemcov, ktoré by boli založené napríklad na ich veľkosti. |
| --- | --- |

(64)

Na to, aby Spojené kráľovstvo preukázalo, že dodržiava podmienku zlučiteľnosti podľa bodu 158 písm. c) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008, predložilo iba údaje o celkovej úrovni odvetvia bez reprezentatívnych vzoriek jednotlivých príjemcov, ktoré by boli založené napríklad na ich veľkosti.

| (65) | Komisia nakoniec uviedla, že Spojené kráľovstvo vo svojich pripomienkach uvádza, že pre väčšinu typov kameniva sa cenová elasticita rôznila takmer od nuly na približne 0,52, čo sa javí ako relatívne slabá elasticita. V zásade by to znamenalo, že nárast výrobných nákladov by sa mohol preniesť na konečného spotrebiteľa. Spojené kráľovstvo neposkytlo žiadne ďalšie vysvetlenia ani výpočty týkajúce sa najmä vplyvu relatívne slabej elasticity, ako zhrnulo v poskytnutých argumentoch, pokiaľ ide o (neschopnosť) preniesť nárast výrobných nákladov na konečného spotrebiteľa. |
| --- | --- |

(65)

Komisia nakoniec uviedla, že Spojené kráľovstvo vo svojich pripomienkach uvádza, že pre väčšinu typov kameniva sa cenová elasticita rôznila takmer od nuly na približne 0,52, čo sa javí ako relatívne slabá elasticita. V zásade by to znamenalo, že nárast výrobných nákladov by sa mohol preniesť na konečného spotrebiteľa. Spojené kráľovstvo neposkytlo žiadne ďalšie vysvetlenia ani výpočty týkajúce sa najmä vplyvu relatívne slabej elasticity, ako zhrnulo v poskytnutých argumentoch, pokiaľ ide o (neschopnosť) preniesť nárast výrobných nákladov na konečného spotrebiteľa.

3.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

3.1.   Pripomienky združenia QPANI z 23. septembra 2011

| (66) | Združenie QPANI uviedlo, že výrobcovia kameniva v Severnom Írsku vstúpili do systému oslobodenia od dane v dobrej viere na základe skutočnosti, že Spojené kráľovstvo požiadalo Komisiu o súhlas a Komisia vydala v tejto veci kladné rozhodnutie. Výrobcovia kameniva okrem toho vstúpili do environmentálnych dohôd, čo z ich strany predstavovalo značné investície. |
| --- | --- |

(66)

Združenie QPANI uviedlo, že výrobcovia kameniva v Severnom Írsku vstúpili do systému oslobodenia od dane v dobrej viere na základe skutočnosti, že Spojené kráľovstvo požiadalo Komisiu o súhlas a Komisia vydala v tejto veci kladné rozhodnutie. Výrobcovia kameniva okrem toho vstúpili do environmentálnych dohôd, čo z ich strany predstavovalo značné investície.

| (67) | Žiadatelia, ktorí napadli rozhodnutie Komisie, ktorým sa schvaľuje systém oslobodenia od dane z kameniva, nikdy nepreukázali na konkrétnych príkladoch, že existovala diskriminácia dovážaného kameniva. |
| --- | --- |

(67)

Žiadatelia, ktorí napadli rozhodnutie Komisie, ktorým sa schvaľuje systém oslobodenia od dane z kameniva, nikdy nepreukázali na konkrétnych príkladoch, že existovala diskriminácia dovážaného kameniva.

| (68) | Združenie QPANI tvrdí, že prípadné vrátenie štátnej pomoci by porušilo oprávnené očakávania prevádzkovateľov kameňolomov v Severnom Írsku o tom, že pomoc bola legitímna. Keďže prevádzkovatelia kameňolomov už investovali do zlepšenia životného prostredia, príkaz na vrátenie pomoci by znamenal, že by tieto podniky znášali náklady dvakrát. Vrátenie by okrem toho bolo v rozpore s princípom právnej istoty. |
| --- | --- |

(68)

Združenie QPANI tvrdí, že prípadné vrátenie štátnej pomoci by porušilo oprávnené očakávania prevádzkovateľov kameňolomov v Severnom Írsku o tom, že pomoc bola legitímna. Keďže prevádzkovatelia kameňolomov už investovali do zlepšenia životného prostredia, príkaz na vrátenie pomoci by znamenal, že by tieto podniky znášali náklady dvakrát. Vrátenie by okrem toho bolo v rozpore s princípom právnej istoty.

| (69) | Združenie QPANI ďalej uvádza, že množstvo kameniva dovážaného do Severného Írska bolo vždy minimálne. Ďalej tvrdí, že po zavedení dane z kameniva dovoz skutočne stúpal vzhľadom na to, že narastal rozvoj súkromnej bytovej výstavby a narastali aj výdavky na výstavbu vo verejnom sektore. |
| --- | --- |

(69)

Združenie QPANI ďalej uvádza, že množstvo kameniva dovážaného do Severného Írska bolo vždy minimálne. Ďalej tvrdí, že po zavedení dane z kameniva dovoz skutočne stúpal vzhľadom na to, že narastal rozvoj súkromnej bytovej výstavby a narastali aj výdavky na výstavbu vo verejnom sektore.

| (70) | Pokiaľ ide o to, že daň z kameniva nebolo možné preniesť na spotrebiteľa, združenie QPANI ďalej tvrdí, že značný nárast výrobných nákladov, ktorý už uznala aj Komisia, nebolo možné presunúť kvôli nadmernej kapacite v odvetví kameniva a oveľa konkurenčnejšiemu trhu v Severnom Írsku. V Severnom Írsku je okrem toho značný objem materiálov oslobodených od dane z kameniva, napríklad bridlica, ktorá sa používa vo verejných i súkromných stavebných projektoch a ktorú používajú aj poľnohospodári. Prieskum združenia QPANI týkajúci sa mesačného súkromného predaja kameňa (od septembra 2001 do septembra 2002) ukázal v porovnaní s predchádzajúcim rokom od apríla roku 2002 výrazný pokles činnosti. Štatistická pobočka oddelenia pre podnikanie, obchod a investície (NI) v ročnom prieskume nerastov z roku 2002 uviedla v celkovej výrobe kameniva v Severnom Írsku pokles o približne 2,7 mil. ton, čo prestavuje približne 11 % výroby. |
| --- | --- |

(70)

Pokiaľ ide o to, že daň z kameniva nebolo možné preniesť na spotrebiteľa, združenie QPANI ďalej tvrdí, že značný nárast výrobných nákladov, ktorý už uznala aj Komisia, nebolo možné presunúť kvôli nadmernej kapacite v odvetví kameniva a oveľa konkurenčnejšiemu trhu v Severnom Írsku. V Severnom Írsku je okrem toho značný objem materiálov oslobodených od dane z kameniva, napríklad bridlica, ktorá sa používa vo verejných i súkromných stavebných projektoch a ktorú používajú aj poľnohospodári. Prieskum združenia QPANI týkajúci sa mesačného súkromného predaja kameňa (od septembra 2001 do septembra 2002) ukázal v porovnaní s predchádzajúcim rokom od apríla roku 2002 výrazný pokles činnosti. Štatistická pobočka oddelenia pre podnikanie, obchod a investície (NI) v ročnom prieskume nerastov z roku 2002 uviedla v celkovej výrobe kameniva v Severnom Írsku pokles o približne 2,7 mil. ton, čo prestavuje približne 11 % výroby.

| (71) | Združenie QPANI tvrdí, že prieskum výboru Northern Ireland Affairs Committee s názvom „Introduction of the Aggregates Levy – One Year On, third report of session 2003 – 2004“ prináša jasné dôkazy o vplyve na objem predaja kameniva a úrovne zamestnanosti po zavedení dane z kameniva. |
| --- | --- |

(71)

Združenie QPANI tvrdí, že prieskum výboru Northern Ireland Affairs Committee s názvom „Introduction of the Aggregates Levy – One Year On, third report of session 2003 – 2004“ prináša jasné dôkazy o vplyve na objem predaja kameniva a úrovne zamestnanosti po zavedení dane z kameniva.

| (72) | QPANI namieta, že dôvodom nárastu celkovej výroby kameniva v Severnom Írsku v rokoch 2004 až 2007 bol nárast stavebnej činnosti v oblasti. |
| --- | --- |

(72)

QPANI namieta, že dôvodom nárastu celkovej výroby kameniva v Severnom Írsku v rokoch 2004 až 2007 bol nárast stavebnej činnosti v oblasti.

| (73) | QPANI ďalej tvrdí, že nárast nákladov sa dotkol ziskového rozpätia prevádzkovateľov, čo dokazuje skutočnosť, že ceny vzrástli len o 0,25 až 0,30 GBP, ako sa uvádza v odôvodnení 81 rozhodnutia o začatí konania. Z toho vyplýva, že prevádzkovatelia absorbovali objem zvýšených výrobných nákladov spôsobených zavedením dane z kameniva a vzhľadom na kapitálovo náročný a vysoko režijný charakter odvetvia je zrejmé, že úzke ziskové rozpätie prevádzkovateľov sa naďalej zužovalo. |
| --- | --- |

(73)

QPANI ďalej tvrdí, že nárast nákladov sa dotkol ziskového rozpätia prevádzkovateľov, čo dokazuje skutočnosť, že ceny vzrástli len o 0,25 až 0,30 GBP, ako sa uvádza v odôvodnení 81 rozhodnutia o začatí konania. Z toho vyplýva, že prevádzkovatelia absorbovali objem zvýšených výrobných nákladov spôsobených zavedením dane z kameniva a vzhľadom na kapitálovo náročný a vysoko režijný charakter odvetvia je zrejmé, že úzke ziskové rozpätie prevádzkovateľov sa naďalej zužovalo.

| (74) | QPANI namieta, že údaje o elasticite cien sa vzťahujú na trh kameniva vo Veľkej Británii a neodrážajú situáciu v Severnom Írsku. |
| --- | --- |

(74)

QPANI namieta, že údaje o elasticite cien sa vzťahujú na trh kameniva vo Veľkej Británii a neodrážajú situáciu v Severnom Írsku.

3.2.   Pripomienky britského združenia výrobcov kameniva (British Aggregates Association – ďalej len „BAA“) z 23. septembra 2011

| (75) | Združenie BAA tvrdí, že nie je možné, aby Spojené kráľovstvo so spätnou platnosťou odstránilo daňovú diskrimináciu výrobkov dovážaných z iných členských štátov. Tvrdí, že aj keby malo Spojené kráľovstvo vrátiť zaplatenú daň z kameniva za výrobky dovážané do Severného Írska z iných členských štátov, nemôže odstrániť závažne odrádzajúci účinok daňovej diskriminácie. Z tohto dôvodu by schválenie systému oslobodenia od dane so spätnou platnosťou nebolo možné. |
| --- | --- |

(75)

Združenie BAA tvrdí, že nie je možné, aby Spojené kráľovstvo so spätnou platnosťou odstránilo daňovú diskrimináciu výrobkov dovážaných z iných členských štátov. Tvrdí, že aj keby malo Spojené kráľovstvo vrátiť zaplatenú daň z kameniva za výrobky dovážané do Severného Írska z iných členských štátov, nemôže odstrániť závažne odrádzajúci účinok daňovej diskriminácie. Z tohto dôvodu by schválenie systému oslobodenia od dane so spätnou platnosťou nebolo možné.

| (76) | Združenie BAA uvádza, že systém oslobodenia od dane z kameniva nie je v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001. Daň z kameniva údajne nemá významný vplyv na životné prostredie, ako sa to požaduje v bode 51 ods. 2) písm. a) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 a systém oslobodenia od dane z kameniva z roku 2004 nebol po zavedení dane z kameniva schválený, ako sa vyžaduje v bode 51 ods. 2) písm. b) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001, pričom 20 % nepredstavuje podstatnú časť dane do takej miery, ako sa to požaduje v bode 51 ods. 1 písm. b) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001. |
| --- | --- |

(76)

Združenie BAA uvádza, že systém oslobodenia od dane z kameniva nie je v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001. Daň z kameniva údajne nemá významný vplyv na životné prostredie, ako sa to požaduje v bode 51 ods. 2) písm. a) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 a systém oslobodenia od dane z kameniva z roku 2004 nebol po zavedení dane z kameniva schválený, ako sa vyžaduje v bode 51 ods. 2) písm. b) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001, pričom 20 % nepredstavuje podstatnú časť dane do takej miery, ako sa to požaduje v bode 51 ods. 1 písm. b) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001.

| (77) | Združenie BAA ďalej uvádza, že systém oslobodenia od dane z kameniva nie je v súlade ani s usmerneniami o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. ODK ohrozuje cieľ ochrany životného prostredia, ktorý sleduje daň z kameniva a keďže od roku 2004 viedlo ODK k značnému „dovozu“ kameniva zo Severného Írska do Veľkej Británie, je v rozpore s bodom 151 usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. To by nasvedčovalo tomu, že sa obchádzali pravidlá, podľa ktorých kamenivo vyťažené v Severnom Írsku no použité vo Veľkej Británii podlieha plnej sadzbe dane. |
| --- | --- |

(77)

Združenie BAA ďalej uvádza, že systém oslobodenia od dane z kameniva nie je v súlade ani s usmerneniami o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. ODK ohrozuje cieľ ochrany životného prostredia, ktorý sleduje daň z kameniva a keďže od roku 2004 viedlo ODK k značnému „dovozu“ kameniva zo Severného Írska do Veľkej Británie, je v rozpore s bodom 151 usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. To by nasvedčovalo tomu, že sa obchádzali pravidlá, podľa ktorých kamenivo vyťažené v Severnom Írsku no použité vo Veľkej Británii podlieha plnej sadzbe dane.

| (78) | Združenie BAA okrem toho uvádza, že keďže nebola preukázaná nemožnosť presunu podstatného nárastu výrobných nákladov, pomoc ODK nie je v súlade s bodom 158 písm. c) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. Konkrétne, hospodárske údaje, ktoré predložilo Spojené kráľovstvo, ako sa uvádza v odôvodneniach 21 až 23 rozhodnutia o začatí konania, sú neprijateľné a môžu byť zavádzajúce. Priemerné ceny predložené Spojeným kráľovstvom údajne nemajú význam, keďže existuje mnoho rôznych druhov kameniva, a teda aj veľký počet cien. Cena z kameňolomu okrem toho závisí aj od polohy kameňolomu a jeho vzdialenosti od stavenísk. Z tohto dôvodu by porovnanie priemernej ceny pre Severné Írsko (relatívne malá a vidiecka oblasť) s priemernou cenou celej Veľkej Británie nebolo relevantné. Ak boli totiž ceny z kameňolomu v Severnom Írsku údajne o 50 % nižšie ako ceny vo Veľkej Británii, nastal by vo Veľkej Británii obrovský dopyt po kamenive zo Severného Írska. Združenie BAA tvrdí, že náklady na dopravu zo Severného Írska do Londýna nie sú vyššie ako náklady na dopravu zo Škótska do Londýna. |
| --- | --- |

(78)

Združenie BAA okrem toho uvádza, že keďže nebola preukázaná nemožnosť presunu podstatného nárastu výrobných nákladov, pomoc ODK nie je v súlade s bodom 158 písm. c) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. Konkrétne, hospodárske údaje, ktoré predložilo Spojené kráľovstvo, ako sa uvádza v odôvodneniach 21 až 23 rozhodnutia o začatí konania, sú neprijateľné a môžu byť zavádzajúce. Priemerné ceny predložené Spojeným kráľovstvom údajne nemajú význam, keďže existuje mnoho rôznych druhov kameniva, a teda aj veľký počet cien. Cena z kameňolomu okrem toho závisí aj od polohy kameňolomu a jeho vzdialenosti od stavenísk. Z tohto dôvodu by porovnanie priemernej ceny pre Severné Írsko (relatívne malá a vidiecka oblasť) s priemernou cenou celej Veľkej Británie nebolo relevantné. Ak boli totiž ceny z kameňolomu v Severnom Írsku údajne o 50 % nižšie ako ceny vo Veľkej Británii, nastal by vo Veľkej Británii obrovský dopyt po kamenive zo Severného Írska. Združenie BAA tvrdí, že náklady na dopravu zo Severného Írska do Londýna nie sú vyššie ako náklady na dopravu zo Škótska do Londýna.

4.   PRIPOMIENKY SPOJENÉHO KRÁĽOVSTVA Z 25. NOVEMBRA 2011

| (79) | Spojené kráľovstvo tvrdí, že pomoc by sa nemala považovať za neoprávnenú a že na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom možno uplatňovať iba usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001. |
| --- | --- |

(79)

Spojené kráľovstvo tvrdí, že pomoc by sa nemala považovať za neoprávnenú a že na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom možno uplatňovať iba usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001.

| (80) | Spojené kráľovstvo namieta, že Komisia by mala zohľadniť skutočnosť, že jej rozhodnutie zo 7. mája 2004, ktorým pomoc odsúhlasila, bolo vyhlásené za neplatné z dôvodu, že Komisia neoprávnene nezačala konanie vo veci formálneho zisťovania. Opatrenie bolo oznámené Komisii a schválené pred udelením akýchkoľvek daňových úľav. V prípade, že bola pomoc poskytnutá, nešlo o neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(80)

Spojené kráľovstvo namieta, že Komisia by mala zohľadniť skutočnosť, že jej rozhodnutie zo 7. mája 2004, ktorým pomoc odsúhlasila, bolo vyhlásené za neplatné z dôvodu, že Komisia neoprávnene nezačala konanie vo veci formálneho zisťovania. Opatrenie bolo oznámené Komisii a schválené pred udelením akýchkoľvek daňových úľav. V prípade, že bola pomoc poskytnutá, nešlo o neoprávnenú pomoc.

| (81) | Spojené kráľovstvo tvrdí, že keďže bolo rozhodnutie zo 7. mája 2004 neplatné, Komisia v lehote dvoch mesiacov skutočne neprijala rozhodnutie v súlade s článkom 4 nariadenia Rady č. 659/1999 (21) („procesné nariadenie“). To znamená, že opatrenie by sa malo považovať za schválené. Ak sa na pôvodné oznámenie uplatňuje článok 4 ods. 6 procesného nariadenia, pomoc sa považuje za schválenú v roku 2004 a Komisia nie je oprávnená prijať nové rozhodnutie v súlade s článkom 4. Opatrenie sa má namiesto toho považovať za existujúcu pomoc, ktorá je predmetom preskúmania iba pokiaľ ide o jej budúce účinky a ktorá nemôže byť predmetom spätného príkazu na vymáhanie. Rozhodnutie v súlade s článkom 4 ods. 3 však bolo prijaté, aj keď neoprávnene a napriek tomu bolo následne vyhlásené za neplatné, v dôsledku čoho už nie je uplatniteľný článok 4 ods. 6 procesného nariadenia. Spojené kráľovstvo tvrdí, že musí byť takisto oprávnené odvolávať sa na skutočnosť, že rozhodnutie o schválení podľa článku 4 ods. 3 procesného nariadenia bolo prijaté pred udelením daňovej úľavy, aby poskytovanie pomoci nebolo neoprávnené v tom zmysle, že by bola poskytnutá bez súhlasu Komisie. |
| --- | --- |

(81)

Spojené kráľovstvo tvrdí, že keďže bolo rozhodnutie zo 7. mája 2004 neplatné, Komisia v lehote dvoch mesiacov skutočne neprijala rozhodnutie v súlade s článkom 4 nariadenia Rady č. 659/1999 (21) („procesné nariadenie“). To znamená, že opatrenie by sa malo považovať za schválené. Ak sa na pôvodné oznámenie uplatňuje článok 4 ods. 6 procesného nariadenia, pomoc sa považuje za schválenú v roku 2004 a Komisia nie je oprávnená prijať nové rozhodnutie v súlade s článkom 4. Opatrenie sa má namiesto toho považovať za existujúcu pomoc, ktorá je predmetom preskúmania iba pokiaľ ide o jej budúce účinky a ktorá nemôže byť predmetom spätného príkazu na vymáhanie. Rozhodnutie v súlade s článkom 4 ods. 3 však bolo prijaté, aj keď neoprávnene a napriek tomu bolo následne vyhlásené za neplatné, v dôsledku čoho už nie je uplatniteľný článok 4 ods. 6 procesného nariadenia. Spojené kráľovstvo tvrdí, že musí byť takisto oprávnené odvolávať sa na skutočnosť, že rozhodnutie o schválení podľa článku 4 ods. 3 procesného nariadenia bolo prijaté pred udelením daňovej úľavy, aby poskytovanie pomoci nebolo neoprávnené v tom zmysle, že by bola poskytnutá bez súhlasu Komisie.

| (82) | Spojené kráľovstvo uvádza, že v tomto prípade je možné považovať pomoc za neoprávnenú len preto, že rozhodnutie zo 7. mája 2004 bolo vyhlásené za neplatné, keďže v roku 2004 nezačalo konanie vo veci formálneho zisťovania. Nie je však pravda, že v čase, keď bolo opatrenie zavedené, Spojené kráľovstvo porušilo článok 108 ods. 3 zmluvy. Pri posudzovaní zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom by sa mali uplatňovať iba usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001. Komisia by na základe oznámenia z roku 2004 mala uskutočniť hodnotenie pomoci a uplatniť pravidlá platné v danom čase. |
| --- | --- |

(82)

Spojené kráľovstvo uvádza, že v tomto prípade je možné považovať pomoc za neoprávnenú len preto, že rozhodnutie zo 7. mája 2004 bolo vyhlásené za neplatné, keďže v roku 2004 nezačalo konanie vo veci formálneho zisťovania. Nie je však pravda, že v čase, keď bolo opatrenie zavedené, Spojené kráľovstvo porušilo článok 108 ods. 3 zmluvy. Pri posudzovaní zlučiteľnosti opatrenia s vnútorným trhom by sa mali uplatňovať iba usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001. Komisia by na základe oznámenia z roku 2004 mala uskutočniť hodnotenie pomoci a uplatniť pravidlá platné v danom čase.

| (83) | Keďže Spojené kráľovstvo tvrdí, že pomoc nie je neoprávnená, uvádza, že Komisia nie je oprávnená rozdeliť pomoc poskytnutú v období počas ktorého boli platné usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 a usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. Z toho vyplýva, že keďže Komisia zistila, že opatrenie bolo v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001, všetka pomoc, ktorá bola poskytnutá v rámci systému, by mala byť vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(83)

Keďže Spojené kráľovstvo tvrdí, že pomoc nie je neoprávnená, uvádza, že Komisia nie je oprávnená rozdeliť pomoc poskytnutú v období počas ktorého boli platné usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 a usmernenia o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. Z toho vyplýva, že keďže Komisia zistila, že opatrenie bolo v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001, všetka pomoc, ktorá bola poskytnutá v rámci systému, by mala byť vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (84) | Spojené kráľovstvo odmieta tvrdenia britského združenia výrobcov kameniva vo svojej odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, v ktorom združenie BAA uvádza, že toto opatrenie, tak ako bolo oznámené v roku 2004, nebolo v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001. Spojené kráľovstvo zdôrazňuje skutočnosť, že ako sa uvádza v odôvodnení 63 rozhodnutia o začatí konania, Komisia už zistila, že daň z kameniva mala značný vplyv na životné prostredie a že združenie BAA nespochybňuje záver Komisie o tom, že environmentálne dohody uzatvorené so spoločnosťami zaoberajúcimi sa ťažbou kameniva v Severnom Írsku, ktoré využívajú 80 % ODK majú pozitívny vplyv na životné prostredie a neohrozujú ciele dane z kameniva. Spojené kráľovstvo okrem toho dokazuje, že opatrenie schválené Komisiou v roku 2004 bolo predĺžením systému oslobodenia od dane z kameniva, ktorý sa pôvodne zaviedol v rovnakom čase ako dane. Bod 51 ods. 2 písm. b) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 nevyžaduje, aby každý jeden aspekt tejto výnimky bol stanovený alebo vykonávaný v čase zavedenia dane. V takom prípade by nikdy nebolo možné zaviesť upravené výnimky a bod 51 ods. 2 by bol nadbytočný. Spojené kráľovstvo navyše tvrdí, že keďže Komisia už v odôvodnení 67 rozhodnutia o začatí konania uznala povinnosť zaplatiť 20 % dane z kameniva, čo predstavuje požiadavku zaplatiť podstatnú časť dane, bod 51 ods. 1) písm. b) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 je splnený. Otázka týkajúca sa toho, či je táto časť podstatná, musí takisto zohľadniť, že prevádzkovatelia lomov, ktorí majú nárok na oslobodenie od dane, musia znášať náklady na zlepšenie výkonnosti v oblasti životného prostredia a že celkové ceny kameniva sú vo všeobecnosti nižšie v Severnom Írsku než v ostatných častiach Spojeného kráľovstva. V absolútnom vyjadrení je teda peňažná hodnota splatnej 20 % vnútroštátnej dane vyššia než vo zvyšku Spojeného kráľovstva. |
| --- | --- |

(84)

Spojené kráľovstvo odmieta tvrdenia britského združenia výrobcov kameniva vo svojej odpovedi na rozhodnutie o začatí konania, v ktorom združenie BAA uvádza, že toto opatrenie, tak ako bolo oznámené v roku 2004, nebolo v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001. Spojené kráľovstvo zdôrazňuje skutočnosť, že ako sa uvádza v odôvodnení 63 rozhodnutia o začatí konania, Komisia už zistila, že daň z kameniva mala značný vplyv na životné prostredie a že združenie BAA nespochybňuje záver Komisie o tom, že environmentálne dohody uzatvorené so spoločnosťami zaoberajúcimi sa ťažbou kameniva v Severnom Írsku, ktoré využívajú 80 % ODK majú pozitívny vplyv na životné prostredie a neohrozujú ciele dane z kameniva. Spojené kráľovstvo okrem toho dokazuje, že opatrenie schválené Komisiou v roku 2004 bolo predĺžením systému oslobodenia od dane z kameniva, ktorý sa pôvodne zaviedol v rovnakom čase ako dane. Bod 51 ods. 2 písm. b) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 nevyžaduje, aby každý jeden aspekt tejto výnimky bol stanovený alebo vykonávaný v čase zavedenia dane. V takom prípade by nikdy nebolo možné zaviesť upravené výnimky a bod 51 ods. 2 by bol nadbytočný. Spojené kráľovstvo navyše tvrdí, že keďže Komisia už v odôvodnení 67 rozhodnutia o začatí konania uznala povinnosť zaplatiť 20 % dane z kameniva, čo predstavuje požiadavku zaplatiť podstatnú časť dane, bod 51 ods. 1) písm. b) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 je splnený. Otázka týkajúca sa toho, či je táto časť podstatná, musí takisto zohľadniť, že prevádzkovatelia lomov, ktorí majú nárok na oslobodenie od dane, musia znášať náklady na zlepšenie výkonnosti v oblasti životného prostredia a že celkové ceny kameniva sú vo všeobecnosti nižšie v Severnom Írsku než v ostatných častiach Spojeného kráľovstva. V absolútnom vyjadrení je teda peňažná hodnota splatnej 20 % vnútroštátnej dane vyššia než vo zvyšku Spojeného kráľovstva.

| (85) | Spojené kráľovstvo tvrdí, že názor podľa ktorého by systém oslobodenia od dane mohol predstavovať diskriminačné zdaňovanie, ktoré je v rozpore s článkom 110 zmluvy, je nesprávny. V prípade nesplnenia podmienok týkajúcich sa oslobodenia od dane je dovoz z Írska do Spojeného kráľovstva zdanený rovnako ako výroba v Spojenom kráľovstve, vrátane výroby v Severnom Írsku. Medzi výrobkami dovážanými z Írska do Spojeného kráľovstva a výrobkami vyrobenými v Spojenom kráľovstve preto neexistuje žiadna diskriminácia. Severné Írsko nie je členským štátom, takže nie je vhodné uplatňovať článok 110 zmluvy, aby sa stanovilo, že osobitný daňový režim určitých výrobcov v tejto oblasti predstavuje diskrimináciu voči výrobkom dovážaným z ostatných členských štátov a predávaných v tejto oblasti. Spojené kráľovstvo tvrdí, že diskriminácia by sa mala posudzovať so zreteľom na národné výrobky, no keďže vnútroštátne výrobky v Spojenom kráľovstve podliehajú dani z kameniva v plnej výške, nemôže dochádzať k diskriminácii. Okrem toho skutočnosť, že určitým výrobcom v danej oblasti členského štátu sa poskytuje daňová úľava, je záležitosťou kontroly štátnej pomoci podľa článku 107 zmluvy, a nie podľa článku 110. Na daňové úľavy poskytnuté výrobcom by sa mal vzťahovať iba článok 107 ods. 3 zmluvy, a nie článok 110 Inak by sa všetka pomoc vo forme daňových úľav pre výrobcov mala vzťahovať aj na výrobky z iných členských štátov. Okrem toho, žiadne pravidlo právnych predpisov Únie nevyžaduje, aby bolo poskytovanie pomoci formou daňových úľav výrobcom v časti členského štátu sprístupnené aj pre dovozcov podobných výrobkov pochádzajúcich z iných členských štátov. |
| --- | --- |

(85)

Spojené kráľovstvo tvrdí, že názor podľa ktorého by systém oslobodenia od dane mohol predstavovať diskriminačné zdaňovanie, ktoré je v rozpore s článkom 110 zmluvy, je nesprávny. V prípade nesplnenia podmienok týkajúcich sa oslobodenia od dane je dovoz z Írska do Spojeného kráľovstva zdanený rovnako ako výroba v Spojenom kráľovstve, vrátane výroby v Severnom Írsku. Medzi výrobkami dovážanými z Írska do Spojeného kráľovstva a výrobkami vyrobenými v Spojenom kráľovstve preto neexistuje žiadna diskriminácia. Severné Írsko nie je členským štátom, takže nie je vhodné uplatňovať článok 110 zmluvy, aby sa stanovilo, že osobitný daňový režim určitých výrobcov v tejto oblasti predstavuje diskrimináciu voči výrobkom dovážaným z ostatných členských štátov a predávaných v tejto oblasti. Spojené kráľovstvo tvrdí, že diskriminácia by sa mala posudzovať so zreteľom na národné výrobky, no keďže vnútroštátne výrobky v Spojenom kráľovstve podliehajú dani z kameniva v plnej výške, nemôže dochádzať k diskriminácii. Okrem toho skutočnosť, že určitým výrobcom v danej oblasti členského štátu sa poskytuje daňová úľava, je záležitosťou kontroly štátnej pomoci podľa článku 107 zmluvy, a nie podľa článku 110. Na daňové úľavy poskytnuté výrobcom by sa mal vzťahovať iba článok 107 ods. 3 zmluvy, a nie článok 110 Inak by sa všetka pomoc vo forme daňových úľav pre výrobcov mala vzťahovať aj na výrobky z iných členských štátov. Okrem toho, žiadne pravidlo právnych predpisov Únie nevyžaduje, aby bolo poskytovanie pomoci formou daňových úľav výrobcom v časti členského štátu sprístupnené aj pre dovozcov podobných výrobkov pochádzajúcich z iných členských štátov.

| (86) | Spojené kráľovstvo nesúhlasí s tým, že pomoc je neoprávnená, no v prípade, že by tak Komisia usúdila, Spojené kráľovstvo sa domnieva, že príkaz na vymáhanie nie je vhodný. Narušil by totiž oprávnené očakávania príjemcov a bol by neprimeraný. |
| --- | --- |

(86)

Spojené kráľovstvo nesúhlasí s tým, že pomoc je neoprávnená, no v prípade, že by tak Komisia usúdila, Spojené kráľovstvo sa domnieva, že príkaz na vymáhanie nie je vhodný. Narušil by totiž oprávnené očakávania príjemcov a bol by neprimeraný.

5.   POSÚDENIE OPATRENIA

5.1   Štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (bývalý článok 87 ods. 1 ES)

| (87) | Štátna pomoc je podľa článku 107 ods. 1 zmluvy definovaná ako akákoľvek pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(87)

Štátna pomoc je podľa článku 107 ods. 1 zmluvy definovaná ako akákoľvek pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (88) | ODK sa poskytuje prostredníctvom štátnych zdrojov vo forme zníženia daňovej sadzby pre spoločnosti, ktoré sa nachádzajú v určitej časti územia Spojeného kráľovstva (Severné Írsko), pričom sa podporujú znížením nákladov, ktoré by obvykle museli znášať. Príjemcovia pomoci pôsobia v oblasti ťažby kameniva alebo vo výrobe spracovaných výrobkov, čo sú hospodárske činnosti, ktoré sa týkajú obchodu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(88)

ODK sa poskytuje prostredníctvom štátnych zdrojov vo forme zníženia daňovej sadzby pre spoločnosti, ktoré sa nachádzajú v určitej časti územia Spojeného kráľovstva (Severné Írsko), pričom sa podporujú znížením nákladov, ktoré by obvykle museli znášať. Príjemcovia pomoci pôsobia v oblasti ťažby kameniva alebo vo výrobe spracovaných výrobkov, čo sú hospodárske činnosti, ktoré sa týkajú obchodu medzi členskými štátmi.

| (89) | Komisia preto v odôvodnení 39 rozhodnutia o začatí konania dospela k záveru, že oznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (predtým článok 87 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva). |
| --- | --- |

(89)

Komisia preto v odôvodnení 39 rozhodnutia o začatí konania dospela k záveru, že oznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (predtým článok 87 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva).

5.2.   Posúdenie štátnej pomoci

5.2.1.   Právny základ

| (90) | Ako sa uvádza v odôvodnení 55, Komisia dospela k záveru, že keďže sa vzhľadom na environmentálny cieľ opatrenia má pomoc považovať za neoprávnenú, Komisia by mala posúdiť zlučiteľnosť opatrenia podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy na základe právneho základu platného v čase poskytnutia pomoci, a to nasledovným spôsobom:






  a) | na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001; a |
| --- | --- | --- |

(90)

Ako sa uvádza v odôvodnení 55, Komisia dospela k záveru, že keďže sa vzhľadom na environmentálny cieľ opatrenia má pomoc považovať za neoprávnenú, Komisia by mala posúdiť zlučiteľnosť opatrenia podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy na základe právneho základu platného v čase poskytnutia pomoci, a to nasledovným spôsobom:

a)

na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001; a

| b) | po 2. apríli 2008 na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. |
| --- | --- |

b)

po 2. apríli 2008 na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008.

| (91) | Spojené kráľovstvo sa na základe príčin opísaných v odôvodneniach 79 až 83 domnieva, že pomoc by sa nemala považovať za neoprávnenú, a že by mala byť posudzovaná iba na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001. |
| --- | --- |

(91)

Spojené kráľovstvo sa na základe príčin opísaných v odôvodneniach 79 až 83 domnieva, že pomoc by sa nemala považovať za neoprávnenú, a že by mala byť posudzovaná iba na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001.

| (92) | Komisia okrem príslušných zistení uvedených v rozhodnutí o začatí konania vzhľadom na stanovisko vyjadrené Spojeným kráľovstvom poukazuje na to, že Súdny dvor opakovane rozhodol, že ak sa proti kladnému rozhodnutiu Komisie v riadnom termíne podá žaloba a ak ho Súdny dvor vyhlási za neplatné, všeobecné právne zásady Únie, najmä zásada právnej istoty a ochrany legitímnych očakávaní, nevylučujú, aby Komisia vyhlásila, že dané opatrenie predstavuje neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc a nariadila jej vrátenie. V rozsudku CELF I (22) Súdny dvor uviedol, že „pomoc poskytnutá po tom, ako Komisia prijala kladné rozhodnutie, sa považuje za zákonnú až do zrušenia rozhodnutia súdom Spoločenstva. Následne v čase prijatia posledného uvedeného rozhodnutia je dotknutá pomoc v súlade s článkom 231 prvým odsekom ES považovaná za pomoc, ktorá nebola zrušeným rozhodnutím vyhlásená za zlučiteľnú, a preto je potrebné považovať jej poskytnutie za nezákonné.“ Súdny dvor však v rozsudku CELF II (23) vzápätí potvrdzuje svoje zistenia, že „legitímna dôvera príjemcu pomoci sa nemôže zakladať na kladnom rozhodnutí Komisie, keď proti tomuto rozhodnutiu bola v lehote podaná žaloba a následne bolo toto rozhodnutie súdom Spoločenstva zrušené, ani vtedy, keď ešte neuplynula lehota na podanie odvolania proti tomuto rozhodnutiu, alebo v prípade podania takéhoto odvolania, dokiaľ súd Spoločenstva neprijme konečné rozhodnutie“. |
| --- | --- |

(92)

Komisia okrem príslušných zistení uvedených v rozhodnutí o začatí konania vzhľadom na stanovisko vyjadrené Spojeným kráľovstvom poukazuje na to, že Súdny dvor opakovane rozhodol, že ak sa proti kladnému rozhodnutiu Komisie v riadnom termíne podá žaloba a ak ho Súdny dvor vyhlási za neplatné, všeobecné právne zásady Únie, najmä zásada právnej istoty a ochrany legitímnych očakávaní, nevylučujú, aby Komisia vyhlásila, že dané opatrenie predstavuje neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc a nariadila jej vrátenie. V rozsudku CELF I (22) Súdny dvor uviedol, že „pomoc poskytnutá po tom, ako Komisia prijala kladné rozhodnutie, sa považuje za zákonnú až do zrušenia rozhodnutia súdom Spoločenstva. Následne v čase prijatia posledného uvedeného rozhodnutia je dotknutá pomoc v súlade s článkom 231 prvým odsekom ES považovaná za pomoc, ktorá nebola zrušeným rozhodnutím vyhlásená za zlučiteľnú, a preto je potrebné považovať jej poskytnutie za nezákonné.“ Súdny dvor však v rozsudku CELF II (23) vzápätí potvrdzuje svoje zistenia, že „legitímna dôvera príjemcu pomoci sa nemôže zakladať na kladnom rozhodnutí Komisie, keď proti tomuto rozhodnutiu bola v lehote podaná žaloba a následne bolo toto rozhodnutie súdom Spoločenstva zrušené, ani vtedy, keď ešte neuplynula lehota na podanie odvolania proti tomuto rozhodnutiu, alebo v prípade podania takéhoto odvolania, dokiaľ súd Spoločenstva neprijme konečné rozhodnutie“.

| (93) | Komisia preto trvá na svojom stanovisku, že ODK by sa malo považovať za neoprávnenú pomoc. Z tohto dôvodu pomoc poskytnutá po 2. apríli 2008 podlieha usmerneniam o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. Napriek tomu, ak by sa však ODK, ako tvrdí Spojené kráľovstvo považovalo za existujúcu pomoc, muselo by sa podľa bodu 200 prispôsobiť usmerneniam o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. |
| --- | --- |

(93)

Komisia preto trvá na svojom stanovisku, že ODK by sa malo považovať za neoprávnenú pomoc. Z tohto dôvodu pomoc poskytnutá po 2. apríli 2008 podlieha usmerneniam o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. Napriek tomu, ak by sa však ODK, ako tvrdí Spojené kráľovstvo považovalo za existujúcu pomoc, muselo by sa podľa bodu 200 prispôsobiť usmerneniam o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008.

5.2.2.   Porušenie článku 110 zmluvy

| (94) | Ako sa uvádza v odôvodneniach 53 a 54, Komisia konštatovala, že keďže ODK nebolo poskytnuté na výrobky dovážané do Severného Írska z iných členských štátov, mohlo by predstavovať porušenie článku 110 zmluvy. |
| --- | --- |

(94)

Ako sa uvádza v odôvodneniach 53 a 54, Komisia konštatovala, že keďže ODK nebolo poskytnuté na výrobky dovážané do Severného Írska z iných členských štátov, mohlo by predstavovať porušenie článku 110 zmluvy.

| (95) | Prvý odsek článku 110 zmluvy zrejme bráni takému vnútroštátnemu systému, akým je ODK platný v Severnom Írsku, ktorý stanovuje zníženie sadzby dane z kameniva, pokiaľ ide o čisté kamenivo vyťažené v Severnom Írsku výrobcami, ktorí vstúpili do environmentálnych dohôd, zatiaľ čo identické výrobky dovážané z iných členských štátov sú z režimu zníženej sadzby vylúčené a sú teda zdanené plnou sadzbou dane (24). Na rozdiel od tvrdenia Spojeného kráľovstva uvedeného v odôvodnení(85) skutočnosť, že sa znížená sadzba uplatňuje len na vymedzenú oblasť, tento výklad nemení. Ak by ustanovenia, ako napríklad systém úľav v Spojenom kráľovstve boli povolené, členské štáty by mohli ľahko obchádzať zásadu nediskriminácie stanovenú v článku 110 zmluvy. |
| --- | --- |

(95)

Prvý odsek článku 110 zmluvy zrejme bráni takému vnútroštátnemu systému, akým je ODK platný v Severnom Írsku, ktorý stanovuje zníženie sadzby dane z kameniva, pokiaľ ide o čisté kamenivo vyťažené v Severnom Írsku výrobcami, ktorí vstúpili do environmentálnych dohôd, zatiaľ čo identické výrobky dovážané z iných členských štátov sú z režimu zníženej sadzby vylúčené a sú teda zdanené plnou sadzbou dane (24). Na rozdiel od tvrdenia Spojeného kráľovstva uvedeného v odôvodnení(85) skutočnosť, že sa znížená sadzba uplatňuje len na vymedzenú oblasť, tento výklad nemení. Ak by ustanovenia, ako napríklad systém úľav v Spojenom kráľovstve boli povolené, členské štáty by mohli ľahko obchádzať zásadu nediskriminácie stanovenú v článku 110 zmluvy.

| (96) | Súdny dvor usúdil (25), ako tvrdí samotné Spojené kráľovstvo, že „právo Spoločenstva neobmedzuje slobodu žiadneho členského štátu zaviesť diferencovaný daňový systém pre určité výrobky, a to aj pre výrobky podobné v zmysle článku 90 prvého odseku ES“. Takéto rozlišovanie je však v súlade s právom Únie, „len ak sleduje ciele, ktoré sú zlučiteľné s požiadavkami Zmluvy ako aj sekundárneho práva, a pokiaľ spôsob ich vykonávania je spôsobilý zabrániť akejkoľvek forme priamej alebo nepriamej diskriminácie, pokiaľ ide o dovoz z iného členského štátu alebo akejkoľvek forme ochrany konkurenčnej domácej výroby“. Pokiaľ ide o ODK, rozdielne zaobchádzanie s dovážaným kamenivom zjavne nie je v súlade s požiadavkami na diferenciáciu ako ich stanovil Súdny dvor. |
| --- | --- |

(96)

Súdny dvor usúdil (25), ako tvrdí samotné Spojené kráľovstvo, že „právo Spoločenstva neobmedzuje slobodu žiadneho členského štátu zaviesť diferencovaný daňový systém pre určité výrobky, a to aj pre výrobky podobné v zmysle článku 90 prvého odseku ES“. Takéto rozlišovanie je však v súlade s právom Únie, „len ak sleduje ciele, ktoré sú zlučiteľné s požiadavkami Zmluvy ako aj sekundárneho práva, a pokiaľ spôsob ich vykonávania je spôsobilý zabrániť akejkoľvek forme priamej alebo nepriamej diskriminácie, pokiaľ ide o dovoz z iného členského štátu alebo akejkoľvek forme ochrany konkurenčnej domácej výroby“. Pokiaľ ide o ODK, rozdielne zaobchádzanie s dovážaným kamenivom zjavne nie je v súlade s požiadavkami na diferenciáciu ako ich stanovil Súdny dvor.

| (97) | Hlavnou zásadou v súvislosti s právom Únie je dodržiavanie zásad zmluvy, ktoré by sa mali vykladať a uplatňovať spôsobom, ktorý zohľadňuje ich ciele. Článok 110 zmluvy obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa medzinárodného zdaňovania, ktoré členským štátom zakazujú vnútroštátne zdaňovanie diskriminačnej povahy. Na to, aby bolo daňové opatrenie, ktoré predstavuje pomoc, platné, musí byť Komisia presvedčená o tom, že predmetné opatrenie, po prvé nie je v rozpore s článkom 110 zmluvy, a po druhé spĺňa všetky príslušné podmienky stanovené v článkoch 107 a 108 (26). Nie je dôvod domnievať sa, že opatrenie pomoci vo forme oslobodenia od dane, ktoré sa uplatňuje len na časť členského štátu, by malo predstavovať výnimku z tohto výkladu. |
| --- | --- |

(97)

Hlavnou zásadou v súvislosti s právom Únie je dodržiavanie zásad zmluvy, ktoré by sa mali vykladať a uplatňovať spôsobom, ktorý zohľadňuje ich ciele. Článok 110 zmluvy obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa medzinárodného zdaňovania, ktoré členským štátom zakazujú vnútroštátne zdaňovanie diskriminačnej povahy. Na to, aby bolo daňové opatrenie, ktoré predstavuje pomoc, platné, musí byť Komisia presvedčená o tom, že predmetné opatrenie, po prvé nie je v rozpore s článkom 110 zmluvy, a po druhé spĺňa všetky príslušné podmienky stanovené v článkoch 107 a 108 (26). Nie je dôvod domnievať sa, že opatrenie pomoci vo forme oslobodenia od dane, ktoré sa uplatňuje len na časť členského štátu, by malo predstavovať výnimku z tohto výkladu.

| (98) | Napriek tomu Komisia berie na vedomie, že Spojené kráľovstvo sa svojím listom z 1. apríla 2014 v súlade s kritériami uvedenými v odôvodneniach 99 až 103 pokúsilo o nápravu nezlučiteľnosti ODK s článkom 110 zmluvy vrátením súm, ktoré sú nezlučiteľné s vnútorným trhom. Rozsah nápravného opatrenia má umožniť subjektom v Severnom Írsku kupovať kamenivo z iných členských štátov a tým, ktorí v období od roku 2004 do roku 2010, keď sa uplatňoval systém ODK, platili plnú sadzbu dane z kameniva, má poskytnúť úľavu na daň z kameniva vo výške 80 %, ktorá sa predtým vzťahovala na prevádzkovateľov kameňolomov v Severnom Írsku, ktorí sa zúčastnili na ODK. Cieľom zavedenia navrhovaného systému, by bolo odstránenie akýchkoľvek rozdielov, ktoré sa môžu vyskytnúť. |
| --- | --- |

(98)

Napriek tomu Komisia berie na vedomie, že Spojené kráľovstvo sa svojím listom z 1. apríla 2014 v súlade s kritériami uvedenými v odôvodneniach 99 až 103 pokúsilo o nápravu nezlučiteľnosti ODK s článkom 110 zmluvy vrátením súm, ktoré sú nezlučiteľné s vnútorným trhom. Rozsah nápravného opatrenia má umožniť subjektom v Severnom Írsku kupovať kamenivo z iných členských štátov a tým, ktorí v období od roku 2004 do roku 2010, keď sa uplatňoval systém ODK, platili plnú sadzbu dane z kameniva, má poskytnúť úľavu na daň z kameniva vo výške 80 %, ktorá sa predtým vzťahovala na prevádzkovateľov kameňolomov v Severnom Írsku, ktorí sa zúčastnili na ODK. Cieľom zavedenia navrhovaného systému, by bolo odstránenie akýchkoľvek rozdielov, ktoré sa môžu vyskytnúť.

| (99) | Komisia berie na vedomie, že nie je možné, ako poukazuje Spojené kráľovstvo vo svojom liste zo 17. septembra 2012, identifikovať zahraničné kameňolomy, ktoré predali kamenivo podliehajúce dani z kameniva, ktoré bolo dovážané a používané v Severnom Írsku. Komisia ďalej poznamenáva, že medzi príslušné subjekty, ktoré platili daň z kameniva, nepatrili zahraničné kameňolomy, ale dovozcovia registrovaní na zaplatenie dane. Preto sa zdá vhodné a v súlade s rozhodovacou praxou Komisie (27), aby mali na vrátanie dane nárok práve tie subjekty, ktoré daň skutočne platili a zaistili, aby bolo kamenivo zdanené. Navrhovaný systém so spätnou platnosťou zabezpečuje, aby ktokoľvek, kto poskytne dôkazy o tom, že pri nákupe kameniva, ktoré bolo v období od 1. apríla 2004 do 30. novembra 2010 (ďalej len „príslušné obdobie“) dovážané do Severného Írska z iných členských štátov a spĺňalo konkrétne enviromentálne kritériá a stanovené podmienky, uhradil úradu HMRC daň z kameniva v plnom rozsahu, mal nárok požiadať o 80 % zľavu na zaplatenú daň. |
| --- | --- |

(99)

Komisia berie na vedomie, že nie je možné, ako poukazuje Spojené kráľovstvo vo svojom liste zo 17. septembra 2012, identifikovať zahraničné kameňolomy, ktoré predali kamenivo podliehajúce dani z kameniva, ktoré bolo dovážané a používané v Severnom Írsku. Komisia ďalej poznamenáva, že medzi príslušné subjekty, ktoré platili daň z kameniva, nepatrili zahraničné kameňolomy, ale dovozcovia registrovaní na zaplatenie dane. Preto sa zdá vhodné a v súlade s rozhodovacou praxou Komisie (27), aby mali na vrátanie dane nárok práve tie subjekty, ktoré daň skutočne platili a zaistili, aby bolo kamenivo zdanené. Navrhovaný systém so spätnou platnosťou zabezpečuje, aby ktokoľvek, kto poskytne dôkazy o tom, že pri nákupe kameniva, ktoré bolo v období od 1. apríla 2004 do 30. novembra 2010 (ďalej len „príslušné obdobie“) dovážané do Severného Írska z iných členských štátov a spĺňalo konkrétne enviromentálne kritériá a stanovené podmienky, uhradil úradu HMRC daň z kameniva v plnom rozsahu, mal nárok požiadať o 80 % zľavu na zaplatenú daň.

| (100) | Vzhľadom na to, že systém so spätnou platnosťou má zabezpečiť, aby sa mechanizmus náhrad vzťahoval výlučne na dovoz kameniva z kameňolomov, ktoré spĺňajú rovnaké environmentálne normy ako kameňolomy Severného Írska, ktoré boli na oslobodenie od dane oprávnené, muselo Spojené kráľovstvo zabezpečiť mechanizmus overovania. Komisia uznáva, že na to, aby bol systém so spätnou platnosťou skutočne uplatniteľný, a nie zbytočne zaťažujúci, Spojené kráľovstvo nebude overovať, či zahraničné kameňolomy splnili presne stanovené normy pre kameňolomy Severného Írska, keďže v skutočnosti nemali na takéto konanie žiadnu motiváciu, ale či splnili aspoň environmentálne normy, ktoré boli stanovené v čase relevantných právnych predpisov Únie transponované v príslušných vnútroštátnych právnych predpisoch. Ministerstvo životného prostredia (DOE) Severného Írska zabezpečí environmentálne normy pre akéhokoľvek potenciálneho žiadateľa a zaistí ročné obdobie registrácie počnúc uverejnením návrhu právnych predpisov o oslobodení so spätnou platnosťou v Spojenom kráľovstve. |
| --- | --- |

(100)

Vzhľadom na to, že systém so spätnou platnosťou má zabezpečiť, aby sa mechanizmus náhrad vzťahoval výlučne na dovoz kameniva z kameňolomov, ktoré spĺňajú rovnaké environmentálne normy ako kameňolomy Severného Írska, ktoré boli na oslobodenie od dane oprávnené, muselo Spojené kráľovstvo zabezpečiť mechanizmus overovania. Komisia uznáva, že na to, aby bol systém so spätnou platnosťou skutočne uplatniteľný, a nie zbytočne zaťažujúci, Spojené kráľovstvo nebude overovať, či zahraničné kameňolomy splnili presne stanovené normy pre kameňolomy Severného Írska, keďže v skutočnosti nemali na takéto konanie žiadnu motiváciu, ale či splnili aspoň environmentálne normy, ktoré boli stanovené v čase relevantných právnych predpisov Únie transponované v príslušných vnútroštátnych právnych predpisoch. Ministerstvo životného prostredia (DOE) Severného Írska zabezpečí environmentálne normy pre akéhokoľvek potenciálneho žiadateľa a zaistí ročné obdobie registrácie počnúc uverejnením návrhu právnych predpisov o oslobodení so spätnou platnosťou v Spojenom kráľovstve.

| (101) | Na to, aby získal žiadateľ nárok na pomoc, bude musieť preukázať, z ktorého kameňolomu mimo Spojeného kráľovstva kamenivo pochádza a požiadať ministerstvo životného prostredia v Severnom Írsku o osvedčenie, že v danom čase kameňolom spĺňal environmentálne normy v súlade s právnymi predpismi Únie. Ministerstvo bude následne s príslušnými orgánmi v iných členských štátoch konzultovať platnosť noriem a ich dodržiavanie. V prípade splnenia podmienok vydá ministerstvo životného prostredia osvedčenie o zhode s predpismi, ktoré bude sprístupnené pre úrad HMRC (28), aby mal potrebné informácie na spracovanie žiadostí o vrátenie dane. V prípade žiadostí, ktoré sa týkajú rovnakého kameňolomu, sa uplatňuje rovnaké osvedčenie. |
| --- | --- |

(101)

Na to, aby získal žiadateľ nárok na pomoc, bude musieť preukázať, z ktorého kameňolomu mimo Spojeného kráľovstva kamenivo pochádza a požiadať ministerstvo životného prostredia v Severnom Írsku o osvedčenie, že v danom čase kameňolom spĺňal environmentálne normy v súlade s právnymi predpismi Únie. Ministerstvo bude následne s príslušnými orgánmi v iných členských štátoch konzultovať platnosť noriem a ich dodržiavanie. V prípade splnenia podmienok vydá ministerstvo životného prostredia osvedčenie o zhode s predpismi, ktoré bude sprístupnené pre úrad HMRC (28), aby mal potrebné informácie na spracovanie žiadostí o vrátenie dane. V prípade žiadostí, ktoré sa týkajú rovnakého kameňolomu, sa uplatňuje rovnaké osvedčenie.

| (102) | Žiadosti o náhradu musia obsahovať zdokumentované dôkazy o: kamenive, ktoré bolo počas príslušného obdobia nadobudnuté z kameňolomu z iného členského štátu; kameňolome a jeho osvedčení ministerstvom životného prostredia; zaplatení plnej sadzby dane z kameniva a o tom, že subjekt nepožiadal o oslobodenie na iné účely. Za dôkaz o nadobudnutí sa môže považovať príslušná obchodná dokumentácia, v ktorej sa uvádza dátum transakcie a pôvod kameniva. Účet registrovaných daňovníkov o zaplatení dane z kameniva by mohol slúžiť ako dôkaz o úhrade plnej sadzby dane a o tom, že subjekt nepožiadal o iný druh oslobodenia. Keďže orgánom je poskytnutá iba celková výška dane z komerčne využívaného kameniva, ktoré jej podlieha, tieto dokumenty sú súčasťou vlastných záznamov daňovníka. Komisia vzhľadom na dlhý čas, ktorý uplynul od zavedenia ODK (29), berie na vedomie ťažkosti, ktoré môžu mať prípadní žiadatelia pri poskytovaní týchto dokumentov. Priznáva však, že vzhľadom na skutočnosť, že neexistujú žiadne verejné záznamy s týmito informáciami, Spojené kráľovstvo vyžaduje na účely priznania oslobodenia so spätnou platnosťou iba primerané dôkazy. |
| --- | --- |

(102)

Žiadosti o náhradu musia obsahovať zdokumentované dôkazy o: kamenive, ktoré bolo počas príslušného obdobia nadobudnuté z kameňolomu z iného členského štátu; kameňolome a jeho osvedčení ministerstvom životného prostredia; zaplatení plnej sadzby dane z kameniva a o tom, že subjekt nepožiadal o oslobodenie na iné účely. Za dôkaz o nadobudnutí sa môže považovať príslušná obchodná dokumentácia, v ktorej sa uvádza dátum transakcie a pôvod kameniva. Účet registrovaných daňovníkov o zaplatení dane z kameniva by mohol slúžiť ako dôkaz o úhrade plnej sadzby dane a o tom, že subjekt nepožiadal o iný druh oslobodenia. Keďže orgánom je poskytnutá iba celková výška dane z komerčne využívaného kameniva, ktoré jej podlieha, tieto dokumenty sú súčasťou vlastných záznamov daňovníka. Komisia vzhľadom na dlhý čas, ktorý uplynul od zavedenia ODK (29), berie na vedomie ťažkosti, ktoré môžu mať prípadní žiadatelia pri poskytovaní týchto dokumentov. Priznáva však, že vzhľadom na skutočnosť, že neexistujú žiadne verejné záznamy s týmito informáciami, Spojené kráľovstvo vyžaduje na účely priznania oslobodenia so spätnou platnosťou iba primerané dôkazy.

| (103) | Nápravné opatrenie so spätnou platnosťou navrhované Spojeným kráľovstvom má tieto hlavné charakteristiky:






  a) | Bude intenzívne medializované prostredníctvom reklamy v rámci vnútroštátnej tlače v Severnom Írsku a Írskej republike. Daňová povinnosť pre kamenivo nepochádzajúce zo Spojeného kráľovstva vzniká vtedy, keď sa kamenivo začne komerčne využívané, t. j. na základe dohody o poskytnutí dodávok do Spojeného kráľovstva na stavebné účely alebo keď sa mieša s čímkoľvek okrem vody, pričom príslušné oprávnené subjekty by sa mohli najpresnejšie určiť pomocou informácií týkajúcich sa registrácie na daň z kameniva v Severnom Írsku. Z tohto dôvodu bude medializácia systému so spätnou platnosťou obsahovať, okrem iného, listy pre každý podnik v Severnom Írsku, ktorý je zaregistrovaný na daň z kameniva, ako aj osoby, ktoré sú už z registrácie odhlásené, no boli zaregistrované počas príslušného obdobia. |
| --- | --- | --- |

(103)

Nápravné opatrenie so spätnou platnosťou navrhované Spojeným kráľovstvom má tieto hlavné charakteristiky:

a)

Bude intenzívne medializované prostredníctvom reklamy v rámci vnútroštátnej tlače v Severnom Írsku a Írskej republike. Daňová povinnosť pre kamenivo nepochádzajúce zo Spojeného kráľovstva vzniká vtedy, keď sa kamenivo začne komerčne využívané, t. j. na základe dohody o poskytnutí dodávok do Spojeného kráľovstva na stavebné účely alebo keď sa mieša s čímkoľvek okrem vody, pričom príslušné oprávnené subjekty by sa mohli najpresnejšie určiť pomocou informácií týkajúcich sa registrácie na daň z kameniva v Severnom Írsku. Z tohto dôvodu bude medializácia systému so spätnou platnosťou obsahovať, okrem iného, listy pre každý podnik v Severnom Írsku, ktorý je zaregistrovaný na daň z kameniva, ako aj osoby, ktoré sú už z registrácie odhlásené, no boli zaregistrované počas príslušného obdobia.

| b) | Po prijatí rozhodnutia Komisie bude systém legislatívne aplikovaný v rámci ďalšieho realizovateľného návrhu finančného zákona (Finance Bill). Spojené kráľovstvo informovalo Komisiu, že práca na návrhu právneho predpisu sa začala už v apríli 2014, pričom sa Komisii už poskytol vzor daňového priznania pre daň z kameniva. Predpokladá sa, že systém so spätnou platnosťou by mohol nadobudnúť účinnosť v apríli alebo máji 2015. |
| --- | --- |

b)

Po prijatí rozhodnutia Komisie bude systém legislatívne aplikovaný v rámci ďalšieho realizovateľného návrhu finančného zákona (Finance Bill). Spojené kráľovstvo informovalo Komisiu, že práca na návrhu právneho predpisu sa začala už v apríli 2014, pričom sa Komisii už poskytol vzor daňového priznania pre daň z kameniva. Predpokladá sa, že systém so spätnou platnosťou by mohol nadobudnúť účinnosť v apríli alebo máji 2015.

| c) | Od okamihu vydania návrhu právnych predpisov bude ministerstvo životného prostredia poskytovať ročnú registráciu, pričom zabezpečí, aby malo ministerstvo dostatok času na preskúmanie príslušných kameňolomov. |
| --- | --- |

c)

Od okamihu vydania návrhu právnych predpisov bude ministerstvo životného prostredia poskytovať ročnú registráciu, pričom zabezpečí, aby malo ministerstvo dostatok času na preskúmanie príslušných kameňolomov.

| d) | Nápravné opatrenie bude po schválení právnych predpisov prebiehať 4 roky (t. j. po udelení kráľovského súhlasu pre príslušný návrh finančného zákona). |
| --- | --- |

d)

Nápravné opatrenie bude po schválení právnych predpisov prebiehať 4 roky (t. j. po udelení kráľovského súhlasu pre príslušný návrh finančného zákona).

| e) | Nebude obmedzené z hľadiska veľkosti fondu. |
| --- | --- |

e)

Nebude obmedzené z hľadiska veľkosti fondu.

| f) | V rámci spätných náhrad dane bude zahŕňať aj platby úrokov. Úroková sadzba sa vypočíta v súlade s článkom 9 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (30). |
| --- | --- |

f)

V rámci spätných náhrad dane bude zahŕňať aj platby úrokov. Úroková sadzba sa vypočíta v súlade s článkom 9 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (30).

| g) | Tým sa zabezpečí, aby boli platby spracované čo najrýchlejšie (presný čas bude závisieť od toho, ako dlho bude orgánom v ostatných členských štátoch trvať overenie noriem ochrany životného prostredia v kameňolomoch, z ktorých bolo kamenivo dovážané do Severného Írska). |
| --- | --- |

g)

Tým sa zabezpečí, aby boli platby spracované čo najrýchlejšie (presný čas bude závisieť od toho, ako dlho bude orgánom v ostatných členských štátoch trvať overenie noriem ochrany životného prostredia v kameňolomoch, z ktorých bolo kamenivo dovážané do Severného Írska).

| (104) | Komisia preto berie do úvahy skutočnosť, že Spojené kráľovstvo sa zaviazalo zaviesť primeraný nástroj, ktorého cieľom bude odstrániť akúkoľvek diskrimináciu, ktorá sa v minulosti mohla vyskytnúť. |
| --- | --- |

(104)

Komisia preto berie do úvahy skutočnosť, že Spojené kráľovstvo sa zaviazalo zaviesť primeraný nástroj, ktorého cieľom bude odstrániť akúkoľvek diskrimináciu, ktorá sa v minulosti mohla vyskytnúť.

5.2.3.   Posúdenie opatrenia podľa usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001

| (105) | Ako sa uvádza v odôvodnení(56), Komisia nemohla v rámci posúdenia ODK podľa usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 vzhľadom na pochybnosti, ktoré mala v súvislosti s článkom 110 zmluvy, dospieť k pozitívnemu záveru. Keďže Spojené kráľovstvo zavedie primeraný nástroj, ktorého cieľom bude odstrániť akúkoľvek diskrimináciu spôsobenú týmto opatrením, Komisia môže teraz konštatovať, že na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 je opatrenie zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(105)

Ako sa uvádza v odôvodnení(56), Komisia nemohla v rámci posúdenia ODK podľa usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 vzhľadom na pochybnosti, ktoré mala v súvislosti s článkom 110 zmluvy, dospieť k pozitívnemu záveru. Keďže Spojené kráľovstvo zavedie primeraný nástroj, ktorého cieľom bude odstrániť akúkoľvek diskrimináciu spôsobenú týmto opatrením, Komisia môže teraz konštatovať, že na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 je opatrenie zlučiteľné s vnútorným trhom.

| (106) | Pokiaľ ide o posúdenie opatrenia v rozhodnutí o začatí konania, Komisia berie na vedomie pripomienky, ktoré predložilo združenie BAA a súvisiace pripomienky Spojeného kráľovstva. Komisia sa domnieva, že neboli predložené žiadne nové argumenty, ktoré by už neboli zohľadnené a že neexistuje dôvod, aby sa posúdenie v rozhodnutí o začatí konania zmenilo. |
| --- | --- |

(106)

Pokiaľ ide o posúdenie opatrenia v rozhodnutí o začatí konania, Komisia berie na vedomie pripomienky, ktoré predložilo združenie BAA a súvisiace pripomienky Spojeného kráľovstva. Komisia sa domnieva, že neboli predložené žiadne nové argumenty, ktoré by už neboli zohľadnené a že neexistuje dôvod, aby sa posúdenie v rozhodnutí o začatí konania zmenilo.

5.2.4.   Posúdenie opatrenia podľa usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008

| (107) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia posúdila zlučiteľnosť opatrenia s vnútorným trhom na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. Posúdenie Komisie bolo pozitívne vo všetkých ohľadoch okrem súladu s bodom 158 písm. c) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008, t. j. s kritériami potreby, ktoré si vyžadujú, aby sa výrazný nárast výrobných nákladov, ktorý bol spôsobený daňou z kameniva, nemohol preniesť na spotrebiteľa bez toho, aby nedošlo k významnému poklesu predaja zo strany príjemcov ODK v Severnom Írsku. |
| --- | --- |

(107)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia posúdila zlučiteľnosť opatrenia s vnútorným trhom na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. Posúdenie Komisie bolo pozitívne vo všetkých ohľadoch okrem súladu s bodom 158 písm. c) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008, t. j. s kritériami potreby, ktoré si vyžadujú, aby sa výrazný nárast výrobných nákladov, ktorý bol spôsobený daňou z kameniva, nemohol preniesť na spotrebiteľa bez toho, aby nedošlo k významnému poklesu predaja zo strany príjemcov ODK v Severnom Írsku.

| (108) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia poukázala na to, že Spojené kráľovstvo náležite nevzalo do úvahy vplyv skutočnosti, že výrobcovia spracovaných výrobkov z kameniva nikdy neplatili plnú sadzbu dane z kameniva z priemerných zvýšení cien v Severnom Írsku v porovnaní s nárastom cien vo Veľkej Británii v roku 2001 a 2002 po zavedení dane z kameniva. Spojené kráľovstvo nedávno poskytlo odhad vplyvu takto spracovaných výrobkov na tieto údaje, ktorý svedčí o tom, že úroveň zvýšenia cien poukazuje na nemožnosť presunu dane z kameniva na spotrebiteľa (pozri odôvodnenie 46). |
| --- | --- |

(108)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia poukázala na to, že Spojené kráľovstvo náležite nevzalo do úvahy vplyv skutočnosti, že výrobcovia spracovaných výrobkov z kameniva nikdy neplatili plnú sadzbu dane z kameniva z priemerných zvýšení cien v Severnom Írsku v porovnaní s nárastom cien vo Veľkej Británii v roku 2001 a 2002 po zavedení dane z kameniva. Spojené kráľovstvo nedávno poskytlo odhad vplyvu takto spracovaných výrobkov na tieto údaje, ktorý svedčí o tom, že úroveň zvýšenia cien poukazuje na nemožnosť presunu dane z kameniva na spotrebiteľa (pozri odôvodnenie 46).

| (109) | Okrem toho, pokiaľ ide o preukázanie poklesu predaja, Komisia zaznamenala, že Spojené kráľovstvo neposkytlo vysvetlenie týkajúce sa vývoja trhov s kamenivom v Severnom Írsku po roku 2002. Údaje, ktoré Spojené kráľovstvo poskytlo, ukazujú od roku 2004 do roku 2007 nárast výroby. Ako sa uvádza v odôvodneniach 47 až 49, Spojené kráľovstvo poskytlo údaje z reprezentatívnej vzorky výrobcov kameniva v Severnom Írsku, vrátane výrobných trendov. Zdá sa však, že výrobné trendy dôkladne nasledujú stavebné trendy, pričom boli značne zasiahnuté hospodárskou recesiou, ktorá sa začala v roku 2008, a preto nie sú na preukázanie poklesu predaja v dôsledku zavedenia dane z kameniva úplne relevantné. |
| --- | --- |

(109)

Okrem toho, pokiaľ ide o preukázanie poklesu predaja, Komisia zaznamenala, že Spojené kráľovstvo neposkytlo vysvetlenie týkajúce sa vývoja trhov s kamenivom v Severnom Írsku po roku 2002. Údaje, ktoré Spojené kráľovstvo poskytlo, ukazujú od roku 2004 do roku 2007 nárast výroby. Ako sa uvádza v odôvodneniach 47 až 49, Spojené kráľovstvo poskytlo údaje z reprezentatívnej vzorky výrobcov kameniva v Severnom Írsku, vrátane výrobných trendov. Zdá sa však, že výrobné trendy dôkladne nasledujú stavebné trendy, pričom boli značne zasiahnuté hospodárskou recesiou, ktorá sa začala v roku 2008, a preto nie sú na preukázanie poklesu predaja v dôsledku zavedenia dane z kameniva úplne relevantné.

| (110) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania ďalej poznamenala, že na podporu tvrdenia o tom, že nárast nákladov ovplyvnil tržby prevádzkovateľov a znížil ich zisky, neboli predložené žiadne údaje. Napriek veľkým ťažkostiam pri zbere príslušných informácií poskytlo Spojené kráľovstvo informácie na podporu tohto tvrdenia, ktoré sú opísané v oddieloch 2.3.4 až 2.3.7. Spojené kráľovstvo okrem toho poskytlo informácie preukazujúce vysokú konkurenciu, ktorej čelia výrobcovia kameniva v Severnom Írsku, ako aj ich nízke cenové marže na zvýšenie cien v dôsledku väčšej ponuky zameniteľných výrobkov, nedostatočnej vertikálnej integrácie trhu, veľkého počtu výrobcov s malým podielom na trhu (pozri odôvodnenia 34 až 40). |
| --- | --- |

(110)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania ďalej poznamenala, že na podporu tvrdenia o tom, že nárast nákladov ovplyvnil tržby prevádzkovateľov a znížil ich zisky, neboli predložené žiadne údaje. Napriek veľkým ťažkostiam pri zbere príslušných informácií poskytlo Spojené kráľovstvo informácie na podporu tohto tvrdenia, ktoré sú opísané v oddieloch 2.3.4 až 2.3.7. Spojené kráľovstvo okrem toho poskytlo informácie preukazujúce vysokú konkurenciu, ktorej čelia výrobcovia kameniva v Severnom Írsku, ako aj ich nízke cenové marže na zvýšenie cien v dôsledku väčšej ponuky zameniteľných výrobkov, nedostatočnej vertikálnej integrácie trhu, veľkého počtu výrobcov s malým podielom na trhu (pozri odôvodnenia 34 až 40).

| (111) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania takisto poznamenala, že cenová elasticita dopytu údajov poukázala na skutočnosť, že dopyt je nepružný. Spojené kráľovstvo teraz preukázalo, že príslušné údaje sa vzťahovali na celé Spojené kráľovstvo a nemohli byť relevantné samostatne pre Severné Írsko. Komisia uznáva tvrdenie Spojeného kráľovstva, že špecifickú elasticitu pre trh Severného Írska nemožno vypočítať. |
| --- | --- |

(111)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania takisto poznamenala, že cenová elasticita dopytu údajov poukázala na skutočnosť, že dopyt je nepružný. Spojené kráľovstvo teraz preukázalo, že príslušné údaje sa vzťahovali na celé Spojené kráľovstvo a nemohli byť relevantné samostatne pre Severné Írsko. Komisia uznáva tvrdenie Spojeného kráľovstva, že špecifickú elasticitu pre trh Severného Írska nemožno vypočítať.

| (112) | Komisia konštatuje, že po tom, ako združenie BAA vyjadrilo svoju pripomienku, že hospodárske údaje, ktoré predložilo Spojené kráľovstvo a ktoré sa uvádzajú v odôvodneniach 21 až 23 rozhodnutia o začatí konania, sú neprijateľné a pravdepodobne zavádzajúce, Spojené kráľovstvo poskytlo ďalšie, podrobnejšie údaje (odôvodnenie 27), pokiaľ ide o ceny kameniva v Severnom Írsku a vo Veľkej Británii. Údaje poukazujú na to, že daň z kameniva v plnom rozsahu by predstavovala oveľa vyšší podiel predajnej ceny trhu, v rámci ktorého sú ceny už aj tak stlačené. |
| --- | --- |

(112)

Komisia konštatuje, že po tom, ako združenie BAA vyjadrilo svoju pripomienku, že hospodárske údaje, ktoré predložilo Spojené kráľovstvo a ktoré sa uvádzajú v odôvodneniach 21 až 23 rozhodnutia o začatí konania, sú neprijateľné a pravdepodobne zavádzajúce, Spojené kráľovstvo poskytlo ďalšie, podrobnejšie údaje (odôvodnenie 27), pokiaľ ide o ceny kameniva v Severnom Írsku a vo Veľkej Británii. Údaje poukazujú na to, že daň z kameniva v plnom rozsahu by predstavovala oveľa vyšší podiel predajnej ceny trhu, v rámci ktorého sú ceny už aj tak stlačené.

| (113) | Komisia ďalej uviedla, prečo by sa mohla daň z kameniva preniesť na spotrebiteľov vo Veľkej Británii, no nie v Severnom Írsku. Komisia v tejto súvislosti potvrdzuje hodnotenie Spojeného kráľovstva, ako sa uvádza v odôvodneniach 34 až 40, potvrdené Úradom pre spravodlivý obchod v správe o kamenive (31), ktoré uvádza, že trh kameniva v Severnom Írsku predstavuje iný geografický trh ako trh Veľkej Británie a že výrobcovia kameniva v Severnom Írsku môžu mať na presun dane z kameniva na spotrebiteľa menej priestoru. |
| --- | --- |

(113)

Komisia ďalej uviedla, prečo by sa mohla daň z kameniva preniesť na spotrebiteľov vo Veľkej Británii, no nie v Severnom Írsku. Komisia v tejto súvislosti potvrdzuje hodnotenie Spojeného kráľovstva, ako sa uvádza v odôvodneniach 34 až 40, potvrdené Úradom pre spravodlivý obchod v správe o kamenive (31), ktoré uvádza, že trh kameniva v Severnom Írsku predstavuje iný geografický trh ako trh Veľkej Británie a že výrobcovia kameniva v Severnom Írsku môžu mať na presun dane z kameniva na spotrebiteľa menej priestoru.

| (114) | Komisia takisto konštatuje, že priestor na zvyšovanie cien v Severnom Írsku je takisto zjavne do veľkej miery obmedzený vysokými výrobnými nákladmi, ktorým subjekty čelia v mnohých oblastiach. Spojené kráľovstvo uviedlo, že údaje, ktoré poskytli štyri z piatich najlepších spoločností v odvetví, odhalili, že ziskové rozpätie je už veľmi obmedzené, pričom mnohé kameňolomy boli aj z dôvodu vyšších nákladov na elektrickú energiu a stavebné povolenia počas niekoľkých rokov stratové (pozri odôvodnenie 25). |
| --- | --- |

(114)

Komisia takisto konštatuje, že priestor na zvyšovanie cien v Severnom Írsku je takisto zjavne do veľkej miery obmedzený vysokými výrobnými nákladmi, ktorým subjekty čelia v mnohých oblastiach. Spojené kráľovstvo uviedlo, že údaje, ktoré poskytli štyri z piatich najlepších spoločností v odvetví, odhalili, že ziskové rozpätie je už veľmi obmedzené, pričom mnohé kameňolomy boli aj z dôvodu vyšších nákladov na elektrickú energiu a stavebné povolenia počas niekoľkých rokov stratové (pozri odôvodnenie 25).

| (115) | Komisia poznamenáva, že hoci údaje, ktoré poskytlo Spojené kráľovstvo a ktoré sú opísané v oddiele 2.3.6, nie sú rozdelené podľa rokov a podľa typu kameniva, vyplýva z nich, že odvetvie kameniva v Severnom Írsku čelí vysokej obchodnej expozícii, ktorá vo všeobecnosti presahuje 10 % a dosahuje dokonca 24,25 %. Ako uvádza Spojené kráľovstvo, obchodná expozícia by vzhľadom na nepreclené dovozy z Írskej republiky mohla byť dokonca ešte vyššia. Komisia počas predchádzajúcej praxe (32) usúdila, že už v prípade, že je obchodná expozícia nad 10 %, predstavuje riziko pre konkurencieschopnosť príslušného priemyselného odvetvia. Komisia navyše uznáva, že z dôvodu vysokej obchodnej expozície v kombinácii s malým podielom na trhu je bez straty na objeme predaja nemožné premietnuť značné dodatočné náklady na spotrebiteľov (33). |
| --- | --- |

(115)

Komisia poznamenáva, že hoci údaje, ktoré poskytlo Spojené kráľovstvo a ktoré sú opísané v oddiele 2.3.6, nie sú rozdelené podľa rokov a podľa typu kameniva, vyplýva z nich, že odvetvie kameniva v Severnom Írsku čelí vysokej obchodnej expozícii, ktorá vo všeobecnosti presahuje 10 % a dosahuje dokonca 24,25 %. Ako uvádza Spojené kráľovstvo, obchodná expozícia by vzhľadom na nepreclené dovozy z Írskej republiky mohla byť dokonca ešte vyššia. Komisia počas predchádzajúcej praxe (32) usúdila, že už v prípade, že je obchodná expozícia nad 10 %, predstavuje riziko pre konkurencieschopnosť príslušného priemyselného odvetvia. Komisia navyše uznáva, že z dôvodu vysokej obchodnej expozície v kombinácii s malým podielom na trhu je bez straty na objeme predaja nemožné premietnuť značné dodatočné náklady na spotrebiteľov (33).

| (116) | Komisia však poznamenáva, že údaje pre asfalt a piesok sa tomuto trendu vymykajú a ich obchodná expozícia je oveľa nižšia. Piesok a asfalt však nesledujú rovnaké trendy ako zvyšok čistého alebo spracovaného kameniva. Číselné údaje vo všeobecnosti ukazujú pokles dovozu a vývozu. Dovoz piesku a asfaltu sa však v posledných rokoch zdvojnásobil. To samozrejme vplýva na výpočet obchodnej expozície. Treba spomenúť, že dovážané spracované kamenivo nikdy nepodliehalo dani z kameniva, čo znamená, že po pozastavení ODK, keď sa na asfalt zo Severného Írska vzťahovala plná sadzba dane z kameniva, bol dovážaný asfalt automaticky oveľa lacnejší. Z tohto dôvodu mohol byť trend dovozu ovplyvnený cenovým rozdielom. |
| --- | --- |

(116)

Komisia však poznamenáva, že údaje pre asfalt a piesok sa tomuto trendu vymykajú a ich obchodná expozícia je oveľa nižšia. Piesok a asfalt však nesledujú rovnaké trendy ako zvyšok čistého alebo spracovaného kameniva. Číselné údaje vo všeobecnosti ukazujú pokles dovozu a vývozu. Dovoz piesku a asfaltu sa však v posledných rokoch zdvojnásobil. To samozrejme vplýva na výpočet obchodnej expozície. Treba spomenúť, že dovážané spracované kamenivo nikdy nepodliehalo dani z kameniva, čo znamená, že po pozastavení ODK, keď sa na asfalt zo Severného Írska vzťahovala plná sadzba dane z kameniva, bol dovážaný asfalt automaticky oveľa lacnejší. Z tohto dôvodu mohol byť trend dovozu ovplyvnený cenovým rozdielom.

| (117) | Komisia navyše poznamenáva, že trh kameniva pre všetky druhy čistého kameniva predstavuje jeden tovarový trh. Príčinou je zameniteľnosť rôznych typov surového kameniva, ktorú potvrdil Úrad pre spravodlivý obchod v správe za rok 2012 (34) v rámci posudzovania trhov s kamenivom (čistým kamenivom), cementom a čerstvým betónom, pričom trh s kamenivom pri posúdení nerozdelil. Komisia preto dospela k záveru, že rôzne úrovne obchodnej expozície pre piesok a asfalt v porovnaní s ostatnými typmi kameniva nie sú relevantné pre jej posúdenie, keďže po prvé, piesok a asfalt sa posudzujú spoločne, aj keď patria na rôzne trhy s výrobkami (piesok patrí do prvej kategórie drveného kameniva a asfalt sa považuje za spracované kamenivo) a po druhé, číselné údaje sú ovplyvnené trendmi dovozu, pravdepodobne v súvislosti s asfaltom. |
| --- | --- |

(117)

Komisia navyše poznamenáva, že trh kameniva pre všetky druhy čistého kameniva predstavuje jeden tovarový trh. Príčinou je zameniteľnosť rôznych typov surového kameniva, ktorú potvrdil Úrad pre spravodlivý obchod v správe za rok 2012 (34) v rámci posudzovania trhov s kamenivom (čistým kamenivom), cementom a čerstvým betónom, pričom trh s kamenivom pri posúdení nerozdelil. Komisia preto dospela k záveru, že rôzne úrovne obchodnej expozície pre piesok a asfalt v porovnaní s ostatnými typmi kameniva nie sú relevantné pre jej posúdenie, keďže po prvé, piesok a asfalt sa posudzujú spoločne, aj keď patria na rôzne trhy s výrobkami (piesok patrí do prvej kategórie drveného kameniva a asfalt sa považuje za spracované kamenivo) a po druhé, číselné údaje sú ovplyvnené trendmi dovozu, pravdepodobne v súvislosti s asfaltom.

| (118) | Na záver sa Komisia domnieva, že Spojené kráľovstvo teraz preukázalo, že značný nárast výrobných nákladov v dôsledku dane z kameniva nebolo možné preniesť bez výrazného poklesu predaja a splnenia podmienky zlučiteľnosti uvedenej v bode 158 písm. c) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. |
| --- | --- |

(118)

Na záver sa Komisia domnieva, že Spojené kráľovstvo teraz preukázalo, že značný nárast výrobných nákladov v dôsledku dane z kameniva nebolo možné preniesť bez výrazného poklesu predaja a splnenia podmienky zlučiteľnosti uvedenej v bode 158 písm. c) usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008.

| (119) | Komisia môže teda pozitívne zhrnúť posúdenie zlučiteľnosti opatrenia s článkom107 ods. 3 písm. c) zmluvy na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. |
| --- | --- |

(119)

Komisia môže teda pozitívne zhrnúť posúdenie zlučiteľnosti opatrenia s článkom107 ods. 3 písm. c) zmluvy na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008.

6.   ZÁVER

| (120) | Ako sa uvádza v odôvodnení 40 rozhodnutia o začatí konania, Komisia dospela k záveru, že Spojené kráľovstvo neoprávnene zaviedlo upravené oslobodenie od dane z kameniva v Severnom Írsku v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy. Komisia však vzhľadom na zodpovednosť za nápravné opatrenie so spätnou platnosťou prijaté Spojeným kráľovstvom zistila, že upravené ODK je zlučiteľné s článkom 107 ods. 3 písm. c) zmluvy na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 a usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008, |
| --- | --- |

(120)

Ako sa uvádza v odôvodnení 40 rozhodnutia o začatí konania, Komisia dospela k záveru, že Spojené kráľovstvo neoprávnene zaviedlo upravené oslobodenie od dane z kameniva v Severnom Írsku v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy. Komisia však vzhľadom na zodpovednosť za nápravné opatrenie so spätnou platnosťou prijaté Spojeným kráľovstvom zistila, že upravené ODK je zlučiteľné s článkom 107 ods. 3 písm. c) zmluvy na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2001 a usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Upravené oslobodenie od dane z kameniva, ktoré poskytlo Spojené kráľovstvo v období medzi 1. aprílom 2004 a 30. novembrom 2010, je zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pod podmienkou, že Spojené kráľovstvo splní záväzky stanovené v článku 2.

Článok 2

1.   Aby orgány Spojeného kráľovstva odstránili diskrimináciu podnikov, ktoré dovážali kamenivo do Severného Írska a platili plnú sadzbu dane z kameniva bez možnosti využívať upravené oslobodenie od uvedenej dane platné v Severnom Írsku, zavedú orgány Spojeného kráľovstva mechanizmus náhrad so spätnou platnosťou týkajúci sa 80 % všetkých nákladov na daň, ktoré mali dovozcovia kameniva do Severného Írska medzi 1. aprílom 2004 a 30. novembrom 2010.

2.   Mechanizmus náhrad poskytne subjektom od dátumu uverejnenia návrhu právnych predpisov ročnú registráciu na ministerstve životného prostredia Severného Írska. Mechanizmus náhrad bude fungovať štyri roky odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

3.   Po tomto rozhodnutí budú náhrady legislatívne zavedené v rámci ďalšieho realizovateľného návrhu finančného zákona.

4.   Mechanizmus náhrad nesmie byť obmedzený z hľadiska veľkosti fondu a bude zahŕňať úrokové platby v sadzbe, ktorá sa vypočíta v súlade s článkom 9 nariadenia (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie (ES) č. 659/1999.

5.   Spojené kráľovstvo bude mechanizmus náhrad intenzívne medializovať aj prostredníctvom reklamy v rámci vnútroštátnej tlače v Severnom Írsku a Írskej republike.

Článok 3

Spojené kráľovstvo bude Komisiu do roka od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia informovať o opatreniach, ktoré prijalo na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím.

Pošle Komisii ročné správy o mechanizme náhrad uvedenom v článku 2 počnúc dňom oznámenia tohto rozhodnutia do konca štvorročného obdobia uvedeného v článku 2 ods. 2.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska.

V Bruseli 4. augusta 2014

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 245, 24.8.2011, s. 10, s korigendom v Ú. v. EÚ C 328, 11.11.2011, s. 11.

1

(2)  Postupné zavádzanie dane z kameniva.

2

(3)  Ú. v. ES C 133, 5.6.2002, s. 11.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 81, 2.4.2005, s. 4.

4

(5)  Vec T-359/04 British Aggregates a iní/Komisia, rozsudok z 9. septembra 2010, Zb. 2010, s. II- 04227.

5

British Aggregates a iní/Komisia

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

6

(7)  Daň z kameniva sa uplatňuje na dovážané surové kamenivo, nie však na kamenivo, ktoré obsahujú dovážané spracované výrobky.

7

(8)  Dňa 2. apríla 2008, t. j. na druhý deň od uplatnenia usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008, bola sadzba dane z kameniva stanovená na 1,95 GBP za tonu.

8

(9)  Ú. v. ES C 37, 3.2.2001, s. 3.

9

(10)  Na kamenivo vyťažené v Severnom Írsku a odoslané do akéhokoľvek miesta určenia vo Veľkej Británii sa daň z kameniva uplatňovala v plnom rozsahu. Tak to bolo aj v prípade kameniva vyťaženého v Severnom Írsku, ktoré bolo použité pri výrobe spracovaných výrobkov a odoslané do Veľkej Británie. Týmto spôsobom sa zabezpečilo, že kamenivo a spracované výrobky zo Severného Írska nemali na trhu Veľkej Británie konkurenčnú výhodu.

10

(11)  Informácie predložilo Spojené kráľovstvo na účely posúdenia opatrenia na základe usmernení o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008. DETI Minerals Statement z roku 2009.

11

(12)  Distribučné náklady závisia od prepravnej vzdialenosti, pričom v závislosti od miestnych podmienok sú prepravné náklady v rozsahu 0,15 – 0,20 GBP za tonu na míľu a kamenivo sa dodáva do vzdialenosti 10 až 15 míľ.

12

(13)  Údaje o Severnom Írsku pochádzajú z ročného prieskumu nerastov vypracovaného Ministerstvom pre podnikanie, obchod a investície v Severnom Írsku (Annual Minerals Survey Department of Enterprise, Trade and Investment Northern Ireland) a údaje o Veľkej Británii pochádzajú z údajov Národného štatistického úradu zozbieraných počas ročného prieskumu nerastov (Annual Minerals Raised Survey, ONS).

13

(14)  Obchodné tajomstvo

14

(15)  Úrad pre spravodlivý obchod (Office of Fair Trading – OFT) považuje koncentráciu malého počtu veľkých spoločností a vertikálnu integráciu ich činností za niektoré dôvody, pre ktoré v auguste 2011 postúpila trhy pre kamenivo, cement a betón komisii pre hospodársku súťaž. Úrad pre spravodlivý obchod v samotnej žiadosti o postúpenie odlišuje trh Severného Írska vzhľadom na jeho vlastnosti od všeobecného trhu Spojeného kráľovstva. Úrad pre spravodlivý obchod sa okrem toho domnieval, že trh s kamenivom v Severnom Írsku nepredstavuje rovnakú hrozbu pre hospodársku súťaž ako všeobecný trh Spojeného kráľovstva.

15

(16)  Väčšina z týchto údajov vychádza zo správy InterTradeIreland, ktorú vypracoval Grant Thornton, a ktorá bola uverejnená v roku 2012, pričom uvádza minulé a budúce údaje podľa ročných percentuálnych zmien celkovej stavebnej výroby v Severnom Írsku. Kľúčové subjekty v odvetví takisto potvrdili, že odhady týchto údajov sú primerané.

16

(17)  Spojené kráľovstvo poukázalo na to, že dovoz piesku a výrobkov z asfaltu v rokoch 2011 – 2012 vzhľadom na pozastavenie dane z kameniva v roku 2010 prudko vzrástol. Vzhľadom na pravidlá zverejňovania úradu HMRC je však ťažké rozlíšiť do akej miery je rast spôsobený pieskom a do akej miery spracovanými výrobkami z asfaltu. Je však pravdepodobné, že nárast z veľkej časti súvisí so spracovanými výrobkami z asfaltu, ktoré sa dovážajú z Írskej republiky. Hoci piesok by v prípade dovozu do Spojeného kráľovstva stále podliehal dani z kameniva, v prípade spracovaných výrobkov z asfaltu to neplatí, pričom spracované výrobky z asfaltu by teda mohli využívať možnosť nižších výrobných nákladov a byť na trhu v Severnom Írsku konkurencieschopnejšie než miestny asfalt.

17

(18)  Oznámenie Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22).

18

(19)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia, z roku 2008 (Ú. v. EÚ C 82, 1.4.2008, s. 1).

19

(20)  Pozri: http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/20140402142426/http://www.oft.gov.uk/OFT-work/markets-work/aggregates/, prístup z 18. júla 2014.

20

(21)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (v súčasnosti článku 108) Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

21

(22)  Vec C-199/06, CELF/Ministre de la Culture et de la Communication, Zb. 2008, s. I-00469, bod 63.

22

(23)  Vec C-1/09, CELF/Ministre de la Culture et de la Communication, Zb. 2010, s. I-02099, bod 45. Pozri aj T-116/01 – P & O European Ferries (Vizcaya)/Komisia, Zb. 2003, s. II- 02957, bod 205.

23

(24)  Pozri vec C-221/06, Stadtgemeinde Frohnleiten/Gemeindebetriebe Frohnleiten, Zb. 2007, s. I-09643, body 56 – 73.

24

(25)  Pozri poznámku pod čiarou č. 22.

25

(26)  E. SZYSZCZAK, Research Handbook on European State Aid Law, Edward Elgar Publishing Limited, Spojené kráľovstvo, 2011, s. 287.

26

(27)  C-43/02 (ex NN 75/01) – Luxembursko, C-7/05 – Slovinsko, NN 162/A/2003 a N 317/A/2006 – Rakúsko, C-4/09 (ex N 679/97) – Francúzsko.

27

(28)  Orgán HMRC spravuje daň aj systém ODK.

28

(29)  Spojené kráľovstvo od podnikov obvykle vyžaduje, aby si na obdobie šiestich rokov uchovávali daňové záznamy na účely dane z kameniva.

29

(30)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

30

(31)  Aggregates – The OFT's reason for making a market investigation reference to the Competition Commission from January 2012 (Kamenivo – dôvod prečo Úrad pre spravodlivý obchod upozornil Komisiu pre hospodársku súťaž na prieskum trhu, január 2012).

31

(32)  N 327/08 – Dánsko, odôvodnenie 64.

32

(33)  Pozri poznámku pod čiarou č. 30, odôvodnenie 66.

33

(34)  Pozri poznámku pod čiarou č. 28.

34

---

| 25.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 250/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 250/38

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1584

z 1. októbra 2014

o štátnej pomoci SA.23098 (C 37/07) (ex NN 36/07), ktorú poskytlo Taliansko v prospech spoločnosti Società di Gestione dell'Aeroporto di Alghero So.Ge.A.AL S.p.A. a iných leteckých dopravcov, ktorí pôsobia na letisku Alghero

[oznámené pod číslom C(2014) 6838]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Komisia dostala 22. decembra 2003 sťažnosť od talianskeho leteckého dopravcu Air One S.p.A. (ďalej len „Air One“), v ktorej tvrdí, že prevádzkovatelia viacerých talianskych letísk poskytli spoločnosti Ryanair Ltd. (ďalej len „Ryanair“) neoprávnenú pomoc prostredníctvom viacerých dohôd stanovujúcich prevádzkové podmienky na letiskách. Išlo o tieto letiská: Alghero, Pescara a Rím, ktoré prevádzkujú spoločnosti Società di Gestione dell'Aeroporto di Alghero So.Ge.A.AL S.p.A. (ďalej len „So.Ge.A.AL“), SAGA S.p.A., resp. Aeroporti di Roma S.p.A., ako aj o letiská: Pisa, Treviso a Bergamo (ďalej len „Orio al Serio“). |
| --- | --- |

(1)

Komisia dostala 22. decembra 2003 sťažnosť od talianskeho leteckého dopravcu Air One S.p.A. (ďalej len „Air One“), v ktorej tvrdí, že prevádzkovatelia viacerých talianskych letísk poskytli spoločnosti Ryanair Ltd. (ďalej len „Ryanair“) neoprávnenú pomoc prostredníctvom viacerých dohôd stanovujúcich prevádzkové podmienky na letiskách. Išlo o tieto letiská: Alghero, Pescara a Rím, ktoré prevádzkujú spoločnosti Società di Gestione dell'Aeroporto di Alghero So.Ge.A.AL S.p.A. (ďalej len „So.Ge.A.AL“), SAGA S.p.A., resp. Aeroporti di Roma S.p.A., ako aj o letiská: Pisa, Treviso a Bergamo (ďalej len „Orio al Serio“).

| (2) | Spoločnosť Air One vyzvala listom z 11. júna 2004 Komisiu, aby zaujala stanovisko k tejto sťažnosti v súlade s článkom 265 zmluvy, a podala žalobu pre nečinnosť na Všeobecný súd. Súd uvedenú žalobu zamietol (2). |
| --- | --- |

(2)

Spoločnosť Air One vyzvala listom z 11. júna 2004 Komisiu, aby zaujala stanovisko k tejto sťažnosti v súlade s článkom 265 zmluvy, a podala žalobu pre nečinnosť na Všeobecný súd. Súd uvedenú žalobu zamietol (2).

| (3) | Komisia listom z 9. júla 2004 poslala Taliansku nedôvernú verziu sťažnosti. Po tom, čo Komisia súhlasila s predĺžením lehoty, poslalo Taliansko svoje pripomienky k sťažnosti listami z 5. októbra 2004 a 5. novembra 2004. |
| --- | --- |

(3)

Komisia listom z 9. júla 2004 poslala Taliansku nedôvernú verziu sťažnosti. Po tom, čo Komisia súhlasila s predĺžením lehoty, poslalo Taliansko svoje pripomienky k sťažnosti listami z 5. októbra 2004 a 5. novembra 2004.

| (4) | Komisia listom zo 14. marca 2005 požiadala o doplňujúce informácie. Po tom, čo Komisia súhlasila s predĺžením lehoty, poslalo Taliansko požadované informácie listom zo 17. júna 2005. Taliansko predložilo Komisii ďalšie informácie listom z 30. júna 2005. |
| --- | --- |

(4)

Komisia listom zo 14. marca 2005 požiadala o doplňujúce informácie. Po tom, čo Komisia súhlasila s predĺžením lehoty, poslalo Taliansko požadované informácie listom zo 17. júna 2005. Taliansko predložilo Komisii ďalšie informácie listom z 30. júna 2005.

| (5) | Spoločnosť Air One požiadala Komisiu listom z 21. novembra 2005 o rozšírenie vyšetrovania na letiská Bari a Brindisi. Spoločnosť Air One listom z 18. mája 2006 oficiálne vyzvala Komisiu, aby vyjadrila svoje stanovisko na základe článku 265 zmluvy. Komisia odpovedala listom zo 14. júla 2006. |
| --- | --- |

(5)

Spoločnosť Air One požiadala Komisiu listom z 21. novembra 2005 o rozšírenie vyšetrovania na letiská Bari a Brindisi. Spoločnosť Air One listom z 18. mája 2006 oficiálne vyzvala Komisiu, aby vyjadrila svoje stanovisko na základe článku 265 zmluvy. Komisia odpovedala listom zo 14. júla 2006.

| (6) | Spoločnosť Air One listami z 26. októbra 2006 a 10. januára 2007 obmedzila svoje námietky na údajnú pomoc poskytnutú na základe dohôd podpísaných medzi prevádzkovateľom letiska Alghero, spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Ryanair. Spoločnosť Air One listom z 12. februára 2007 vyzvala Komisiu na dodržanie článku 265 zmluvy. |
| --- | --- |

(6)

Spoločnosť Air One listami z 26. októbra 2006 a 10. januára 2007 obmedzila svoje námietky na údajnú pomoc poskytnutú na základe dohôd podpísaných medzi prevádzkovateľom letiska Alghero, spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Ryanair. Spoločnosť Air One listom z 12. februára 2007 vyzvala Komisiu na dodržanie článku 265 zmluvy.

| (7) | V listoch z 27. júna 2006 a 30. novembra 2006 si Komisia od Talianska vyžiadala ďalšie informácie. Taliansko túto žiadosť čiastočne splnilo listom zo 17. januára 2007. V liste z 19. februára 2007 si Komisia vyžiadala od Talianska ďalšie informácie. Taliansko odpovedalo na túto žiadosť listami zo 16. marca 2007 a z 26. marca 2007. |
| --- | --- |

(7)

V listoch z 27. júna 2006 a 30. novembra 2006 si Komisia od Talianska vyžiadala ďalšie informácie. Taliansko túto žiadosť čiastočne splnilo listom zo 17. januára 2007. V liste z 19. februára 2007 si Komisia vyžiadala od Talianska ďalšie informácie. Taliansko odpovedalo na túto žiadosť listami zo 16. marca 2007 a z 26. marca 2007.

| (8) | Komisia sa po preskúmaní informácií, ktoré predložilo Taliansko, rozhodla 12. septembra 2007 začať vyšetrovacie konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie z roku 2007“). Rozhodnutie z roku 2007 o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k vyšetrovaným opatreniam. |
| --- | --- |

(8)

Komisia sa po preskúmaní informácií, ktoré predložilo Taliansko, rozhodla 12. septembra 2007 začať vyšetrovacie konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie z roku 2007“). Rozhodnutie z roku 2007 o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k vyšetrovaným opatreniam.

| (9) | Taliansko listami z 15. októbra 2007 a 22. októbra 2007 požiadalo Komisiu o predĺženie lehoty na predloženie svojich pripomienok k posúdeniu uvedenému v rozhodnutí z roku 2007. Komisia súhlasila s predĺžením lehoty listom z 23. októbra 2007. Taliansko predložilo 14. novembra 2007 svoje pripomienky k rozhodnutiu z roku 2007. |
| --- | --- |

(9)

Taliansko listami z 15. októbra 2007 a 22. októbra 2007 požiadalo Komisiu o predĺženie lehoty na predloženie svojich pripomienok k posúdeniu uvedenému v rozhodnutí z roku 2007. Komisia súhlasila s predĺžením lehoty listom z 23. októbra 2007. Taliansko predložilo 14. novembra 2007 svoje pripomienky k rozhodnutiu z roku 2007.

| (10) | Komisia uverejnila 12. februára 2008 korigendum k rozhodnutiu z roku 2007 (4). |
| --- | --- |

(10)

Komisia uverejnila 12. februára 2008 korigendum k rozhodnutiu z roku 2007 (4).

| (11) | Spoločnosť Ryanair predložila 18. februára 2008 svoje pripomienky k posúdeniu uvedenému v rozhodnutí z roku 2007. V rovnaký deň predložila svoje pripomienky spoločnosť So.Ge.A.AL. Spoločnosť So.Ge.A.AL poslala ďalšie informácie listom zo 16. júna 2008. Taliansko poslalo 20. februára 2008 Komisii pripomienky regiónu Sardínie (ďalej len „RAS“). |
| --- | --- |

(11)

Spoločnosť Ryanair predložila 18. februára 2008 svoje pripomienky k posúdeniu uvedenému v rozhodnutí z roku 2007. V rovnaký deň predložila svoje pripomienky spoločnosť So.Ge.A.AL. Spoločnosť So.Ge.A.AL poslala ďalšie informácie listom zo 16. júna 2008. Taliansko poslalo 20. februára 2008 Komisii pripomienky regiónu Sardínie (ďalej len „RAS“).

| (12) | Pripomienky spoločností Ryanair a So.Ge.A.AL boli poslané Taliansku listom z 28. februára 2008. |
| --- | --- |

(12)

Pripomienky spoločností Ryanair a So.Ge.A.AL boli poslané Taliansku listom z 28. februára 2008.

| (13) | Spoločnosť Air One listom z 20. júna 2008 doplnila svoju pôvodnú sťažnosť. Komisia poslala 10. decembra 2008 Taliansku tento list na vyjadrenie pripomienok. Talianske orgány listom z 15. januára 2009 požiadali o predĺženie lehoty na predloženie pripomienok k listu spoločnosti Air One. Predĺžená lehota bola Komisiou odsúhlasená listom z 20. januára 2009. Taliansko poslalo Komisii svoje pripomienky 13. februára 2009. |
| --- | --- |

(13)

Spoločnosť Air One listom z 20. júna 2008 doplnila svoju pôvodnú sťažnosť. Komisia poslala 10. decembra 2008 Taliansku tento list na vyjadrenie pripomienok. Talianske orgány listom z 15. januára 2009 požiadali o predĺženie lehoty na predloženie pripomienok k listu spoločnosti Air One. Predĺžená lehota bola Komisiou odsúhlasená listom z 20. januára 2009. Taliansko poslalo Komisii svoje pripomienky 13. februára 2009.

| (14) | Komisia sa 1. septembra 2008 obrátila na spoločnosť Ecorys Netherlands BV (ďalej len „Ecorys“) s cieľom vykonať hospodárske vyhodnotenie viacerých prebiehajúcich vyšetrovaní štátnej pomoci vrátane vyšetrovania týkajúceho sa letiska Alghero. Analýza bola okrem iného zameraná na správanie prevádzkovateľa letiska So.Ge.A.AL a miestnych orgánov v súvislosti s dohodami uzatvorenými medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a leteckými dopravcami a v súvislosti s rozsahom, v akom boli dohody s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Ecorys predložila svoju záverečnú správu 30. marca 2011 (ďalej len „správa spoločnosti Ecorys“). |
| --- | --- |

(14)

Komisia sa 1. septembra 2008 obrátila na spoločnosť Ecorys Netherlands BV (ďalej len „Ecorys“) s cieľom vykonať hospodárske vyhodnotenie viacerých prebiehajúcich vyšetrovaní štátnej pomoci vrátane vyšetrovania týkajúceho sa letiska Alghero. Analýza bola okrem iného zameraná na správanie prevádzkovateľa letiska So.Ge.A.AL a miestnych orgánov v súvislosti s dohodami uzatvorenými medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a leteckými dopravcami a v súvislosti s rozsahom, v akom boli dohody s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Ecorys predložila svoju záverečnú správu 30. marca 2011 (ďalej len „správa spoločnosti Ecorys“).

| (15) | Spoločnosť Ryanair predložila Komisii v liste z 5. marca 2010 ďalšie informácie týkajúce sa všetkých prebiehajúcich vyšetrovaní štátnej pomoci, ktoré sa týkali spoločnosti Ryanair a medzi ktorými bolo aj vyšetrovanie letiska Alghero. |
| --- | --- |

(15)

Spoločnosť Ryanair predložila Komisii v liste z 5. marca 2010 ďalšie informácie týkajúce sa všetkých prebiehajúcich vyšetrovaní štátnej pomoci, ktoré sa týkali spoločnosti Ryanair a medzi ktorými bolo aj vyšetrovanie letiska Alghero.

| (16) | Komisia 30. marca 2011 poslala Taliansku žiadosť o doplňujúce informácie. Komisia poslala Taliansku v tomto istom liste anglickú verziu správy spoločnosti Ecorys. |
| --- | --- |

(16)

Komisia 30. marca 2011 poslala Taliansku žiadosť o doplňujúce informácie. Komisia poslala Taliansku v tomto istom liste anglickú verziu správy spoločnosti Ecorys.

| (17) | Komisia poslala 8. apríla 2011 spoločnosti Ryanair žiadosť o informácie. Spoločnosť Ryanair odpovedala na túto žiadosť listom z 22. júla 2011. |
| --- | --- |

(17)

Komisia poslala 8. apríla 2011 spoločnosti Ryanair žiadosť o informácie. Spoločnosť Ryanair odpovedala na túto žiadosť listom z 22. júla 2011.

| (18) | Taliansko listami z 23. mája 2011 a 30. mája 2011 požiadalo o predĺženie lehoty na poskytnutie informácií, o ktoré Komisia požiadala 30. marca 2011. Taliansko v tomto istom liste požiadalo o preloženie anglickej verzie správy spoločnosti Ecorys do taliančiny. Taliansko potvrdilo žiadosť o preklad 1. júna 2011. Komisia poslala Taliansku preklad správy spoločnosti Ecorys do taliančiny 1. augusta 2011. |
| --- | --- |

(18)

Taliansko listami z 23. mája 2011 a 30. mája 2011 požiadalo o predĺženie lehoty na poskytnutie informácií, o ktoré Komisia požiadala 30. marca 2011. Taliansko v tomto istom liste požiadalo o preloženie anglickej verzie správy spoločnosti Ecorys do taliančiny. Taliansko potvrdilo žiadosť o preklad 1. júna 2011. Komisia poslala Taliansku preklad správy spoločnosti Ecorys do taliančiny 1. augusta 2011.

| (19) | Taliansko listami z 31. augusta 2011 a 9. septembra 2011 (RAS a talianske ministerstvo dopravy) odpovedalo na žiadosť Komisie o informácie z 30. marca 2011. |
| --- | --- |

(19)

Taliansko listami z 31. augusta 2011 a 9. septembra 2011 (RAS a talianske ministerstvo dopravy) odpovedalo na žiadosť Komisie o informácie z 30. marca 2011.

| (20) | Komisia v liste z 19. októbra 2011 poslala Taliansku odpoveď spoločnosti Ryanair z 22. júla 2011. Taliansko listom zo 16. novembra 2011 požiadalo o predĺženie lehoty na predloženie pripomienok. Taliansko v tomto istom liste požiadalo o preklad do taliančiny správy o posúdení zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (ďalej len „správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011“), ktorá bola priložená k odpovedi spoločnosti Ryanair. Komisia listom zo 17. novembra 2011 súhlasila s predĺžením lehoty. Komisia poslala 23. januára 2012 Taliansku taliansku verziu správy o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011. Taliansko 15. februára 2012 predložilo svoje pripomienky k pripomienkam spoločnosti Ryanair, najmä k správe o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011. |
| --- | --- |

(20)

Komisia v liste z 19. októbra 2011 poslala Taliansku odpoveď spoločnosti Ryanair z 22. júla 2011. Taliansko listom zo 16. novembra 2011 požiadalo o predĺženie lehoty na predloženie pripomienok. Taliansko v tomto istom liste požiadalo o preklad do taliančiny správy o posúdení zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (ďalej len „správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011“), ktorá bola priložená k odpovedi spoločnosti Ryanair. Komisia listom zo 17. novembra 2011 súhlasila s predĺžením lehoty. Komisia poslala 23. januára 2012 Taliansku taliansku verziu správy o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011. Taliansko 15. februára 2012 predložilo svoje pripomienky k pripomienkam spoločnosti Ryanair, najmä k správe o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011.

| (21) | Komisia poslala spoločnosti Ryanair 17. februára 2012 žiadosť o informácie týkajúce sa prebiehajúceho súboru vyšetrovaní štátnej pomoci vrátane vyšetrovania v súvislosti s letiskom Alghero. Spoločnosť Ryanair odpovedala na túto žiadosť listom zo 16. apríla 2012. |
| --- | --- |

(21)

Komisia poslala spoločnosti Ryanair 17. februára 2012 žiadosť o informácie týkajúce sa prebiehajúceho súboru vyšetrovaní štátnej pomoci vrátane vyšetrovania v súvislosti s letiskom Alghero. Spoločnosť Ryanair odpovedala na túto žiadosť listom zo 16. apríla 2012.

| (22) | Komisia 27. júna 2012 rozšírila formálne vyšetrovacie konanie a zahrnula ďalšie opatrenia prijaté Talianskom, ktoré neboli predmetom sťažnosti spoločnosti Air One (ďalej len „rozhodnutie z roku 2012“) (5). Rozhodnutie z roku 2012 bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k vyšetrovaným opatreniam. |
| --- | --- |

(22)

Komisia 27. júna 2012 rozšírila formálne vyšetrovacie konanie a zahrnula ďalšie opatrenia prijaté Talianskom, ktoré neboli predmetom sťažnosti spoločnosti Air One (ďalej len „rozhodnutie z roku 2012“) (5). Rozhodnutie z roku 2012 bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k vyšetrovaným opatreniam.

| (23) | Taliansko predložilo svoje pripomienky k rozhodnutiu z roku 2012 v dňoch 31. augusta 2012, 3. októbra 2012, 19. októbra 2012, 22. októbra 2012 a 20. februára 2013. Komisia dostala pripomienky od štyroch zainteresovaných strán: So.Ge.A.AL, Ryanair, Airport Marketing Services Ltd. (ďalej len „AMS“) a Unioncamere. Vyjadrenie spoločnosti Ryanair obsahovalo aktualizovanú správu o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (ďalej len „správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2013“). Komisia postúpila pripomienky doručené od zainteresovaných strán Taliansku, ktoré dostalo príležitosť vyjadriť sa k nim. Vyjadrenia Talianska k pripomienkam, ktoré predložili zainteresované strany, boli prijaté 6. septembra 2013 a 13. novembra 2013. |
| --- | --- |

(23)

Taliansko predložilo svoje pripomienky k rozhodnutiu z roku 2012 v dňoch 31. augusta 2012, 3. októbra 2012, 19. októbra 2012, 22. októbra 2012 a 20. februára 2013. Komisia dostala pripomienky od štyroch zainteresovaných strán: So.Ge.A.AL, Ryanair, Airport Marketing Services Ltd. (ďalej len „AMS“) a Unioncamere. Vyjadrenie spoločnosti Ryanair obsahovalo aktualizovanú správu o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (ďalej len „správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2013“). Komisia postúpila pripomienky doručené od zainteresovaných strán Taliansku, ktoré dostalo príležitosť vyjadriť sa k nim. Vyjadrenia Talianska k pripomienkam, ktoré predložili zainteresované strany, boli prijaté 6. septembra 2013 a 13. novembra 2013.

| (24) | Od spoločnosti Ryanair boli prijaté viaceré vyjadrenia 20. decembra 2013, 17., 24. a 31. januára 2014. Komisia postúpila všetky pripomienky týkajúce sa letiska Alghero Taliansku 9. januára 2014 a 5. februára 2014. Taliansko požiadalo 24. februára 2014 o preklad vyjadrení spoločnosti Ryanair, ktoré mu Komisia zaslala listom z 5. februára 2014, do taliančiny. Komisia poslala Taliansku listom z 8. apríla 2014 taliansku verziu vyjadrení spoločnosti Ryanair, ako požadovalo. |
| --- | --- |

(24)

Od spoločnosti Ryanair boli prijaté viaceré vyjadrenia 20. decembra 2013, 17., 24. a 31. januára 2014. Komisia postúpila všetky pripomienky týkajúce sa letiska Alghero Taliansku 9. januára 2014 a 5. februára 2014. Taliansko požiadalo 24. februára 2014 o preklad vyjadrení spoločnosti Ryanair, ktoré mu Komisia zaslala listom z 5. februára 2014, do taliančiny. Komisia poslala Taliansku listom z 8. apríla 2014 taliansku verziu vyjadrení spoločnosti Ryanair, ako požadovalo.

| (25) | Komisia listom z 23. decembra 2013 požiadala Taliansko o doplňujúce informácie o opatreniach, ktoré boli predmetom vyšetrovania. Taliansko po predĺžení počiatočnej stanovenej lehoty predložilo 18. februára 2014 čiastočnú odpoveď na žiadosť Komisie. Taliansku bola 4. marca 2014 pripomenutá jeho povinnosť poskytnúť vyčerpávajúcu odpoveď na všetky otázky, ktoré mu boli položené v liste Komisie z 23. decembra 2013. Taliansko predložilo požadované informácie listom z 25. marca 2014. |
| --- | --- |

(25)

Komisia listom z 23. decembra 2013 požiadala Taliansko o doplňujúce informácie o opatreniach, ktoré boli predmetom vyšetrovania. Taliansko po predĺžení počiatočnej stanovenej lehoty predložilo 18. februára 2014 čiastočnú odpoveď na žiadosť Komisie. Taliansku bola 4. marca 2014 pripomenutá jeho povinnosť poskytnúť vyčerpávajúcu odpoveď na všetky otázky, ktoré mu boli položené v liste Komisie z 23. decembra 2013. Taliansko predložilo požadované informácie listom z 25. marca 2014.

| (26) | Komisia 14. marca 2014 informovala Taliansko a strany zainteresované na postupe, že 20. februára 2014 boli prijaté usmernenia Komisie o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (ďalej len „usmernenia o leteckej doprave z roku 2014“) (6), a vyzvala Taliansko, aby predložilo svoje pripomienky do 20 pracovných dní od uverejnenia usmernení o leteckej doprave z roku 2014. Taliansko neodpovedalo na list Komisie zo 14. marca 2014. |
| --- | --- |

(26)

Komisia 14. marca 2014 informovala Taliansko a strany zainteresované na postupe, že 20. februára 2014 boli prijaté usmernenia Komisie o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (ďalej len „usmernenia o leteckej doprave z roku 2014“) (6), a vyzvala Taliansko, aby predložilo svoje pripomienky do 20 pracovných dní od uverejnenia usmernení o leteckej doprave z roku 2014. Taliansko neodpovedalo na list Komisie zo 14. marca 2014.

| (27) | V liste z 21. marca 2014 si Komisia vyžiadala od Talianska ďalšie informácie. Taliansko po predĺžení počiatočnej stanovenej lehoty predložilo požadované informácie 25. apríla 2014 a 8. mája 2014. |
| --- | --- |

(27)

V liste z 21. marca 2014 si Komisia vyžiadala od Talianska ďalšie informácie. Taliansko po predĺžení počiatočnej stanovenej lehoty predložilo požadované informácie 25. apríla 2014 a 8. mája 2014.

| (28) | Usmernenia o leteckej doprave z roku 2014 boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie4. apríla 2014. Týmito usmerneniami boli nahradené usmernenia z roku 2005 týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len „usmernenia o leteckej doprave z roku 2005“). (7) |
| --- | --- |

(28)

Usmernenia o leteckej doprave z roku 2014 boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie4. apríla 2014. Týmito usmerneniami boli nahradené usmernenia z roku 2005 týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len „usmernenia o leteckej doprave z roku 2005“). (7)

| (29) | Dňa 15. apríla 2014 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené oznámenie, v ktorom sa členské štáty a zainteresované strany vyzývali, aby do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení o leteckej doprave z roku 2014 v tomto prípade. Spoločnosť So.Ge.A.AL predložila svoje pripomienky 8. mája 2014. Pripomienky spoločnosti So.Ge.A.AL boli poslané Taliansku 22. mája 2014. |
| --- | --- |

(29)

Dňa 15. apríla 2014 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené oznámenie, v ktorom sa členské štáty a zainteresované strany vyzývali, aby do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení o leteckej doprave z roku 2014 v tomto prípade. Spoločnosť So.Ge.A.AL predložila svoje pripomienky 8. mája 2014. Pripomienky spoločnosti So.Ge.A.AL boli poslané Taliansku 22. mája 2014.

| (30) | V liste z 26. mája 2014 si Komisia vyžiadala od Talianska ďalšie informácie. Taliansko poskytlo požadované informácie 10. júna 2014, 28. júla 2014, 20. a 27. augusta 2014, 1. a 19. septembra 2014. |
| --- | --- |

(30)

V liste z 26. mája 2014 si Komisia vyžiadala od Talianska ďalšie informácie. Taliansko poskytlo požadované informácie 10. júna 2014, 28. júla 2014, 20. a 27. augusta 2014, 1. a 19. septembra 2014.

| (31) | Taliansko listom z 11. septembra 2014 informovalo Komisiu, že výnimočne akceptuje prijatie tohto rozhodnutia len v angličtine. |
| --- | --- |

(31)

Taliansko listom z 11. septembra 2014 informovalo Komisiu, že výnimočne akceptuje prijatie tohto rozhodnutia len v angličtine.

2.   VŠEOBECNÉ INFORMÁCIE O LETISKU ALGHERO

| (32) | Letisko Alghero sa nachádza na severozápade talianskeho ostrova Sardínia. Letisko Alghero bolo pôvodne vybudované ako vojenské letisko a pre civilnú dopravu bolo otvorené v roku 1974. Infraštruktúra a zariadenie letiska sú vo vlastníctve štátu prostredníctvom orgánu Ente Nazionale Aviazione Civile (ďalej len „ENAC“), čo je taliansky vnútroštátny úrad pre civilné letectvo. |
| --- | --- |

(32)

Letisko Alghero sa nachádza na severozápade talianskeho ostrova Sardínia. Letisko Alghero bolo pôvodne vybudované ako vojenské letisko a pre civilnú dopravu bolo otvorené v roku 1974. Infraštruktúra a zariadenie letiska sú vo vlastníctve štátu prostredníctvom orgánu Ente Nazionale Aviazione Civile (ďalej len „ENAC“), čo je taliansky vnútroštátny úrad pre civilné letectvo.

| (33) | Pokiaľ ide o vzdialenosť letiska Alghero od ostatných sardínskych letísk, letisko Alghero sa nachádza 128 km od letiska Olbia, 133 km od letiska Oristano, 225 km od letiska Tortoli – Arbatax a 235 km od letiska Cagliari. (8) Podľa Talianska nemožno letisko Alghero pre jeho zemepisnú polohu a špecifické prvky dopravnej siete (cestná a železničná doprava) nahradiť žiadnym z týchto susedných letísk. |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o vzdialenosť letiska Alghero od ostatných sardínskych letísk, letisko Alghero sa nachádza 128 km od letiska Olbia, 133 km od letiska Oristano, 225 km od letiska Tortoli – Arbatax a 235 km od letiska Cagliari. (8) Podľa Talianska nemožno letisko Alghero pre jeho zemepisnú polohu a špecifické prvky dopravnej siete (cestná a železničná doprava) nahradiť žiadnym z týchto susedných letísk.

| (34) | Tok cestujúcich sa na letisku zvýšil zo 663 570 v roku 2000 na vyše 1 milión v roku 2005 a takmer 1,6 milióna v roku 2013.

  Tabuľka 1


  Tok cestujúcich na letisku Alghero







  Rok | Cestujúci |
| --- | --- | --- |
| 2000 | 663 570 |
| 2001 | 680 854 |
| 2002 | 803 763 |
| 2003 | 887 127 |
| 2004 | 997 674 |
| 2005 | 1 078 671 |
| 2006 | 1 069 595 |
| 2007 | 1 299 047 |
| 2008 | 1 379 791 |
| 2009 | 1 506 080 |
| 2010 | 1 387 287 |
| 2011 | 1 513 245 |
| 2012 | 1 512 954 |
| 2013 | 1 563 020 |

(34)

Tok cestujúcich sa na letisku zvýšil zo 663 570 v roku 2000 na vyše 1 milión v roku 2005 a takmer 1,6 milióna v roku 2013.

Tabuľka 1

Tok cestujúcich na letisku Alghero

Rok

Cestujúci

2000

663 570

2001

680 854

2002

803 763

2003

887 127

2004

997 674

2005

1 078 671

2006

1 069 595

2007

1 299 047

2008

1 379 791

2009

1 506 080

2010

1 387 287

2011

1 513 245

2012

1 512 954

2013

1 563 020

| (35) | Spoločnosť Ryanair bola hlavný letecký dopravca využívajúci letisko od roku 2000. Na letisku však od roku 2000 pôsobili aj iní leteckí dopravcovia vrátane nízkonákladových dopravcov (Germanwings, Air Italy, Air Dolomiti, Air Vallée, Meridiana, Alpi Eagles, bmibaby, easyJet, Air One, Volare, Alitalia). (9). |
| --- | --- |

(35)

Spoločnosť Ryanair bola hlavný letecký dopravca využívajúci letisko od roku 2000. Na letisku však od roku 2000 pôsobili aj iní leteckí dopravcovia vrátane nízkonákladových dopravcov (Germanwings, Air Italy, Air Dolomiti, Air Vallée, Meridiana, Alpi Eagles, bmibaby, easyJet, Air One, Volare, Alitalia). (9).

| (36) | Poplatky účtované leteckým dopravcom na letisku Alghero sa zvyčajne stanovujú na základe zverejneného rozpisu letiskových poplatkov, ktoré zahŕňajú tieto položky: poplatok za odlet a poplatok za pristátie, poplatok za cestujúceho, bezpečnostný poplatok, poplatok za kontrolu batožiny a poplatok za pozemnú obsluhu. |
| --- | --- |

(36)

Poplatky účtované leteckým dopravcom na letisku Alghero sa zvyčajne stanovujú na základe zverejneného rozpisu letiskových poplatkov, ktoré zahŕňajú tieto položky: poplatok za odlet a poplatok za pristátie, poplatok za cestujúceho, bezpečnostný poplatok, poplatok za kontrolu batožiny a poplatok za pozemnú obsluhu.

3.   RIADENIE LETISKA ALGHERO

3.1.   So.Ge.A.AL

| (37) | Spoločnosť So.Ge.A.AL bola založená v roku 1994 ako prevádzkovateľ letiska Alghero. Spoločnosť mala počiatočné imanie 200 miliónov ITL (103 291,40 EUR), v plnom rozsahu upísané miestnymi verejnými orgánmi. Väčšinu kapitálu držal [priamo alebo nepriamo prostredníctvom spoločnosti Società Finanziaria Industriale Regione Sardegna – SFIRS S.p.A (ďalej len „SFIRS“)] región Sardínie RAS. Spoločnosť SFIRS bola zriadená ako investičná spoločnosť regiónu Sardínie RAS (10). |
| --- | --- |

(37)

Spoločnosť So.Ge.A.AL bola založená v roku 1994 ako prevádzkovateľ letiska Alghero. Spoločnosť mala počiatočné imanie 200 miliónov ITL (103 291,40 EUR), v plnom rozsahu upísané miestnymi verejnými orgánmi. Väčšinu kapitálu držal [priamo alebo nepriamo prostredníctvom spoločnosti Società Finanziaria Industriale Regione Sardegna – SFIRS S.p.A (ďalej len „SFIRS“)] región Sardínie RAS. Spoločnosť SFIRS bola zriadená ako investičná spoločnosť regiónu Sardínie RAS (10).

| (38) | Hoci sa zloženie kapitálu spoločnosti So.Ge.A.AL v priebehu rokov menilo, od roku 1994 je spoločnosť v plnom rozsahu vlastnená verejnými orgánmi: Obchodná komora Sassari, Provincia Sassari, Obec Sassari, Obec Alghero, región Sardínie RAS a spoločnosť SFIRS S.p.A. |
| --- | --- |

(38)

Hoci sa zloženie kapitálu spoločnosti So.Ge.A.AL v priebehu rokov menilo, od roku 1994 je spoločnosť v plnom rozsahu vlastnená verejnými orgánmi: Obchodná komora Sassari, Provincia Sassari, Obec Sassari, Obec Alghero, región Sardínie RAS a spoločnosť SFIRS S.p.A.

| (39) | Akcie spoločnosti So.Ge.A.AL vlastnil v roku 2010 región Sardínie RAS vo výške 80,2 % a spoločnosť SFIRS vo výške 19,8 %. |
| --- | --- |

(39)

Akcie spoločnosti So.Ge.A.AL vlastnil v roku 2010 región Sardínie RAS vo výške 80,2 % a spoločnosť SFIRS vo výške 19,8 %.

3.2.   KONCESIA NA PREVÁDZKOVANIE

| (40) | Spoločnosť So.Ge.A.AL podpísala 28. mája 2007 s orgánom ENAC dohodu na koncesiu na úplné prevádzkovanie letiska Alghero na obdobie štyridsať rokov (11) (ďalej len „dohoda“) (12). Spoločnosť So.Ge.A.AL prevádzkovala do roku 2007 letisko Alghero na základe „dočasnej“ koncesie na prevádzkovanie, ktorá jej bola udelená 11. februára 1999. |
| --- | --- |

(40)

Spoločnosť So.Ge.A.AL podpísala 28. mája 2007 s orgánom ENAC dohodu na koncesiu na úplné prevádzkovanie letiska Alghero na obdobie štyridsať rokov (11) (ďalej len „dohoda“) (12). Spoločnosť So.Ge.A.AL prevádzkovala do roku 2007 letisko Alghero na základe „dočasnej“ koncesie na prevádzkovanie, ktorá jej bola udelená 11. februára 1999.

| (41) | V Taliansku koncesiu na prevádzkovanie letiska udeľuje orgán ENAC na základe posúdenia udržateľnosti obchodného plánu, ktorý zahŕňa akčný plán, investičný plán a hospodársko-finančný plán. Prevádzkovateľ letiska v akčnom pláne opisuje svoje hospodárske plánovacie stratégie, ako aj organizačnú štruktúru. Investičný plán tvorí stručná správa o plánovaných opatreniach a ich technickej, hospodárskej a administratívnej uskutočniteľnosti. V hospodársko-finančnom pláne je znázornená finančná vyváženosť prevádzkovania letiska. |
| --- | --- |

(41)

V Taliansku koncesiu na prevádzkovanie letiska udeľuje orgán ENAC na základe posúdenia udržateľnosti obchodného plánu, ktorý zahŕňa akčný plán, investičný plán a hospodársko-finančný plán. Prevádzkovateľ letiska v akčnom pláne opisuje svoje hospodárske plánovacie stratégie, ako aj organizačnú štruktúru. Investičný plán tvorí stručná správa o plánovaných opatreniach a ich technickej, hospodárskej a administratívnej uskutočniteľnosti. V hospodársko-finančnom pláne je znázornená finančná vyváženosť prevádzkovania letiska.

| (42) | Podľa článku 8 dohody výnosy spoločnosti So.Ge.A.AL tvoria:






  a) | poplatky používateľov letísk podľa talianskeho zákona č. 324 z 5. mája 1976 a jeho následných zmien; |
| --- | --- | --- |

(42)

Podľa článku 8 dohody výnosy spoločnosti So.Ge.A.AL tvoria:

a)

poplatky používateľov letísk podľa talianskeho zákona č. 324 z 5. mája 1976 a jeho následných zmien;

| b) | poplatky za naloženie a vyloženie tovaru prepravovaného letecky podľa talianskeho zákona č. 117 zo 16. apríla 1974; |
| --- | --- |

b)

poplatky za naloženie a vyloženie tovaru prepravovaného letecky podľa talianskeho zákona č. 117 zo 16. apríla 1974;

| c) | koncesné poplatky za bezpečnostné služby určené v súlade s talianskym zákonom č. 248/2005 a jeho následnými zmenami; |
| --- | --- |

c)

koncesné poplatky za bezpečnostné služby určené v súlade s talianskym zákonom č. 248/2005 a jeho následnými zmenami;

| d) | príjmy vyplývajúce priamo alebo nepriamo z prevádzkovania letiska, ako aj z používania letiskových priestorov a zariadení tretími stranami, stanovené v talianskom legislatívnom dekréte č. 18/1999. |
| --- | --- |

d)

príjmy vyplývajúce priamo alebo nepriamo z prevádzkovania letiska, ako aj z používania letiskových priestorov a zariadení tretími stranami, stanovené v talianskom legislatívnom dekréte č. 18/1999.

| (43) | Prevádzkovatelia letísk musia orgánu ENAC platiť ročný koncesný poplatok za právo prevádzkovať letisko vo výške a podľa postupov vymedzených v príslušných platných právnych predpisoch (podrobné informácie o určovaní koncesných poplatkov sú uvedené v odôvodneniach 155 až 157). |
| --- | --- |

(43)

Prevádzkovatelia letísk musia orgánu ENAC platiť ročný koncesný poplatok za právo prevádzkovať letisko vo výške a podľa postupov vymedzených v príslušných platných právnych predpisoch (podrobné informácie o určovaní koncesných poplatkov sú uvedené v odôvodneniach 155 až 157).

| (44) | Na základe článku 12 dohody musí prevádzkovateľ letiska na začiatku každého roku udelenia koncesie predložiť orgánu ENAC správu o stave vykonávania akčného plánu. Okrem toho musí prevádzkovateľ letiska predložiť orgánu ENAC na schválenie vždy najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím štvorročného obdobia koncesie obchodný plán (vrátane investičného plánu a akčného plánu) na nasledujúce štvorročné obdobie. V prípade, že prevádzkovateľ letiska nedodrží tieto povinnosti, uplatňujú sa sankcie. |
| --- | --- |

(44)

Na základe článku 12 dohody musí prevádzkovateľ letiska na začiatku každého roku udelenia koncesie predložiť orgánu ENAC správu o stave vykonávania akčného plánu. Okrem toho musí prevádzkovateľ letiska predložiť orgánu ENAC na schválenie vždy najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím štvorročného obdobia koncesie obchodný plán (vrátane investičného plánu a akčného plánu) na nasledujúce štvorročné obdobie. V prípade, že prevádzkovateľ letiska nedodrží tieto povinnosti, uplatňujú sa sankcie.

| (45) | Podľa článku 14bis dohody bude koncesia zrušená a dohoda môže byť zákonne ukončená v prípade: i) nevykonania opatrení opísaných v odôvodnení 44 v stanovených lehotách; ii) omeškania s platbou koncesného poplatku zo strany prevádzkovateľa letiska o viac ako dvanásť mesiacov; iii) konkurzu alebo iv) nedosiahnutia hospodársko-finančnej rovnováhy na konci prvého štvorročného obdobia. |
| --- | --- |

(45)

Podľa článku 14bis dohody bude koncesia zrušená a dohoda môže byť zákonne ukončená v prípade: i) nevykonania opatrení opísaných v odôvodnení 44 v stanovených lehotách; ii) omeškania s platbou koncesného poplatku zo strany prevádzkovateľa letiska o viac ako dvanásť mesiacov; iii) konkurzu alebo iv) nedosiahnutia hospodársko-finančnej rovnováhy na konci prvého štvorročného obdobia.

3.3.   PÔSOBNOSŤ VEREJNÉHO PORIADKU

| (46) | Taliansko v liste z 18. februára 2014 tvrdilo, že spoločnosť So.Ge.A.AL nevykonáva činnosti, ktoré patria do pôsobnosti verejného poriadku (13). |
| --- | --- |

(46)

Taliansko v liste z 18. februára 2014 tvrdilo, že spoločnosť So.Ge.A.AL nevykonáva činnosti, ktoré patria do pôsobnosti verejného poriadku (13).

| (47) | Spoločnosť So.Ge.A.AL však poskytovala k dispozícii letiskové priestory na účely poskytovania určitých služieb štátom pri výkone verejnej právomoci a znášala náklady na údržbu a správu predmetných priestorov. |
| --- | --- |

(47)

Spoločnosť So.Ge.A.AL však poskytovala k dispozícii letiskové priestory na účely poskytovania určitých služieb štátom pri výkone verejnej právomoci a znášala náklady na údržbu a správu predmetných priestorov.

| (48) | Taliansko v liste z 10. júna 2014 (14) prehodnotilo svoju pozíciu a uviedlo, že náklady na správu týchto letiskových priestorov patria do pôsobnosti verejného poriadku. Pokiaľ ide o právny rámec, Taliansko uviedlo, že na základe právnych predpisov znášajú tieto náklady prevádzkovatelia letísk. Prevádzkovateľ letiska je konkrétne povinný poskytnúť k dispozícii orgánu ENAC a ďalším verejným subjektom (vzdušná hraničná polícia, colný úrad, finančná polícia, úrad pre námorné, vzdušné a pohraničné zdravie, taliansky Červený kríž, požiarna služba, polícia) určité letiskové priestory a znášať príslušné náklady na správu a údržbu. (15) Povinnosť prevádzkovateľov letísk poskytnúť k dispozícii verejným subjektom letiskové priestory a znášať príslušné náklady bola stanovená rámcovou dohodou o udelení koncesie na prevádzkovanie talianskych letísk uvedenou v talianskom nariadení ministerstva dopravy a navigácie č. 12479 z 20. októbra 1999, prijatou na základe ministerskej vyhlášky č. 521 z roku 1997. Príslušné ustanovenia boli transponované do dohody, v ktorej je v článku 4 ods. 1 písm. c) stanovená povinnosť prevádzkovateľa letiska „vykonávať činnosti potrebné na podporu činností v zodpovednosti štátu, pohotovostných a zdravotníckych služieb v priestoroch letiska“. Podľa Talianska predstavovali prevádzkové náklady pre spoločnosť So.Ge.A.AL na údržbu týchto priestorov v období rokov 2000 – 2010 spolu 2 776 073 EUR (16). |
| --- | --- |

(48)

Taliansko v liste z 10. júna 2014 (14) prehodnotilo svoju pozíciu a uviedlo, že náklady na správu týchto letiskových priestorov patria do pôsobnosti verejného poriadku. Pokiaľ ide o právny rámec, Taliansko uviedlo, že na základe právnych predpisov znášajú tieto náklady prevádzkovatelia letísk. Prevádzkovateľ letiska je konkrétne povinný poskytnúť k dispozícii orgánu ENAC a ďalším verejným subjektom (vzdušná hraničná polícia, colný úrad, finančná polícia, úrad pre námorné, vzdušné a pohraničné zdravie, taliansky Červený kríž, požiarna služba, polícia) určité letiskové priestory a znášať príslušné náklady na správu a údržbu. (15) Povinnosť prevádzkovateľov letísk poskytnúť k dispozícii verejným subjektom letiskové priestory a znášať príslušné náklady bola stanovená rámcovou dohodou o udelení koncesie na prevádzkovanie talianskych letísk uvedenou v talianskom nariadení ministerstva dopravy a navigácie č. 12479 z 20. októbra 1999, prijatou na základe ministerskej vyhlášky č. 521 z roku 1997. Príslušné ustanovenia boli transponované do dohody, v ktorej je v článku 4 ods. 1 písm. c) stanovená povinnosť prevádzkovateľa letiska „vykonávať činnosti potrebné na podporu činností v zodpovednosti štátu, pohotovostných a zdravotníckych služieb v priestoroch letiska“. Podľa Talianska predstavovali prevádzkové náklady pre spoločnosť So.Ge.A.AL na údržbu týchto priestorov v období rokov 2000 – 2010 spolu 2 776 073 EUR (16).

| (49) | Taliansko ďalej uviedlo, že celkové náklady vo výške 1 284 133 EUR na investície do nového terminálu predstavujú náklady na výstavbu priestorov, ktoré je spoločnosť So.Ge.A.AL povinná poskytnúť k dispozícii verejným subjektom, takže predstavujú náklady na poskytovanie činností v pôsobnosti verejného poriadku (pozri tiež odôvodnenie 86). |
| --- | --- |

(49)

Taliansko ďalej uviedlo, že celkové náklady vo výške 1 284 133 EUR na investície do nového terminálu predstavujú náklady na výstavbu priestorov, ktoré je spoločnosť So.Ge.A.AL povinná poskytnúť k dispozícii verejným subjektom, takže predstavujú náklady na poskytovanie činností v pôsobnosti verejného poriadku (pozri tiež odôvodnenie 86).

3.4.   KONCESNÉ POPLATKY PLATENÉ SPOLOČNOSŤOU SO.GE.A.AL

| (50) | Koncesné poplatky (za prevádzkovanie a bezpečnosť) zaplatené spoločnosťou So.Ge.A.AL v období rokov 2000 – 2010 sú uvedené v tabuľke 2 (17).

  Tabuľka 2


  Koncesné poplatky zaplatené spoločnosťou So.Ge.A.AL v období rokov 1998 – 2010 (EUR)













  Opis | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koncesný poplatok za prevádzkovanie pre ministerstvo | 139 572 | 166 505 | 243 880 | 266 205 | 312 950 | 371 912 | 418 358 |
| Koncesný poplatok za bezpečnosť | — | — | — | — | — | — | — |
| Spolu | 139 572 | 166 505 | 243 880 | 266 205 | 312 950 | 371 912 | 418 358 |
| Opis | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Spolu |
| Koncesný poplatok za prevádzkovanie | 473 836 | 119 197 | 171 019 | 232 130 | 267 009 | 171 005 | 2 643 514 |
| Koncesný poplatok za bezpečnosť | 7 092 | 37 324 | 45 439 | 48 205 | 52 618 | 48 571 | 239 249 |
| Spolu | 480 928 | 156 539 | 216 458 | 280 335 | 319 627 | 219 575 | 2 882 763 |

(50)

Koncesné poplatky (za prevádzkovanie a bezpečnosť) zaplatené spoločnosťou So.Ge.A.AL v období rokov 2000 – 2010 sú uvedené v tabuľke 2 (17).

Tabuľka 2

Koncesné poplatky zaplatené spoločnosťou So.Ge.A.AL v období rokov 1998 – 2010 (EUR)

Opis

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

Koncesný poplatok za prevádzkovanie pre ministerstvo

139 572

166 505

243 880

266 205

312 950

371 912

418 358

Koncesný poplatok za bezpečnosť

—

—

—

—

—

—

—

Spolu

139 572

166 505

243 880

266 205

312 950

371 912

418 358

Opis

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Spolu

Koncesný poplatok za prevádzkovanie

473 836

119 197

171 019

232 130

267 009

171 005

2 643 514

Koncesný poplatok za bezpečnosť

7 092

37 324

45 439

48 205

52 618

48 571

239 249

Spolu

480 928

156 539

216 458

280 335

319 627

219 575

2 882 763

3.5.   FINANČNÁ SITUÁCIA SPOLOČNOSTI So.Ge.A.AL

| (51) | Finančné výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL boli v období rokov 2000 – 2010 negatívne. Podľa Talianska boli slabé výsledky spoločnosti výsledkom oneskorenia udelenia úplnej koncesie na prevádzkovanie letiska. Po udelení koncesie viedla hospodárska kríza k prudkému poklesu počtu cestujúcich, čo negatívne ovplyvnilo činnosť letiska. |
| --- | --- |

(51)

Finančné výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL boli v období rokov 2000 – 2010 negatívne. Podľa Talianska boli slabé výsledky spoločnosti výsledkom oneskorenia udelenia úplnej koncesie na prevádzkovanie letiska. Po udelení koncesie viedla hospodárska kríza k prudkému poklesu počtu cestujúcich, čo negatívne ovplyvnilo činnosť letiska.

| (52) | Taliansko predložilo v auguste 2011 Komisii správu o vyhodnotení finančnej situácie letiska Alghero v období rokov 2000 – 2010 (ďalej len „správa spoločnosti Accuracy“) (18). Na základe správy spoločnosti Accuracy boli ročné finančné výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL takéto:

  Tabuľka 3


  Finančné výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL v období rokov 2000 – 2010 (v tis. EUR)







  Rok | Výsledok |
| --- | --- | --- |
| 2000 | (32,2) |
| 2001 | (790,7) |
| 2002 | (47,3) |
| 2003 | (951,0) |
| 2004 | (2 981,7) |
| 2005 | (2 064,7) |
| 2006 | (1 108,2) |
| 2007 | (1 800,8) |
| 2008 | (4 577,3) |
| 2009 | (12 404,1) |
| 2010 | (1 847,2) |

(52)

Taliansko predložilo v auguste 2011 Komisii správu o vyhodnotení finančnej situácie letiska Alghero v období rokov 2000 – 2010 (ďalej len „správa spoločnosti Accuracy“) (18). Na základe správy spoločnosti Accuracy boli ročné finančné výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL takéto:

Tabuľka 3

Finančné výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL v období rokov 2000 – 2010 (v tis. EUR)

Rok

Výsledok

2000

(32,2)

2001

(790,7)

2002

(47,3)

2003

(951,0)

2004

(2 981,7)

2005

(2 064,7)

2006

(1 108,2)

2007

(1 800,8)

2008

(4 577,3)

2009

(12 404,1)

2010

(1 847,2)

| (53) | V priebehu vyšetrovania predložilo Taliansko Komisii výročné správy (Relazione sulla gestione del bilancio) za obdobie rokov 2000 – 2010 (19). |
| --- | --- |

(53)

V priebehu vyšetrovania predložilo Taliansko Komisii výročné správy (Relazione sulla gestione del bilancio) za obdobie rokov 2000 – 2010 (19).

| (54) | Spoločnosť So.Ge.A.AL vykázala v roku 2001 stratu vo výške 1 530 960 048 ITL. Spoločnosť So.Ge.A.AL vykázala aj v rokoch 2002 a 2003 negatívne čísla. |
| --- | --- |

(54)

Spoločnosť So.Ge.A.AL vykázala v roku 2001 stratu vo výške 1 530 960 048 ITL. Spoločnosť So.Ge.A.AL vykázala aj v rokoch 2002 a 2003 negatívne čísla.

| (55) | Spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela rok 2004 so stratou vo výške 2 981 688 EUR. V rokoch 2005 a 2006 zaznamenávala ďalšie straty. Stratu vo výške 1 801 000 EUR zaznamenala aj v roku 2007 napriek udeleniu úplnej koncesie na prevádzkovanie letiska 3. augusta 2007. Na základe výročnej správy za rok 2007 neočakávané udalosti zhoršili finančné výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL v roku 2007. |
| --- | --- |

(55)

Spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela rok 2004 so stratou vo výške 2 981 688 EUR. V rokoch 2005 a 2006 zaznamenávala ďalšie straty. Stratu vo výške 1 801 000 EUR zaznamenala aj v roku 2007 napriek udeleniu úplnej koncesie na prevádzkovanie letiska 3. augusta 2007. Na základe výročnej správy za rok 2007 neočakávané udalosti zhoršili finančné výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL v roku 2007.

| (56) | Spoločnosť So.Ge.A.AL vykázala v roku 2008 stratu vo výške 4 577 000 EUR a v roku 2009 stratu vo výške 12 404 126 EUR. |
| --- | --- |

(56)

Spoločnosť So.Ge.A.AL vykázala v roku 2008 stratu vo výške 4 577 000 EUR a v roku 2009 stratu vo výške 12 404 126 EUR.

| (57) | Spoločnosť So.Ge.A.AL vo svojej výročnej správe za rok 2009 poznamenala, že na základe dohody z roku 2007 má prah ziskovosti dosiahnuť do štyroch rokov od udelenia koncesie. Spoločnosť So.Ge.A.AL so zreteľom na svoju zlú finančnú situáciu v roku 2009 navrhla vypracovanie a prijatie aktualizovaného obchodného plánu, ktorý opísala ako potrebný na priblíženie predpovedí vývoju na trhu. V tomto zmysle bol obchodný plán vypracovaný spoločnosťou Roland Berger (pozri odôvodnenia 64 – 70) považovaný za dostatočne spoľahlivý. |
| --- | --- |

(57)

Spoločnosť So.Ge.A.AL vo svojej výročnej správe za rok 2009 poznamenala, že na základe dohody z roku 2007 má prah ziskovosti dosiahnuť do štyroch rokov od udelenia koncesie. Spoločnosť So.Ge.A.AL so zreteľom na svoju zlú finančnú situáciu v roku 2009 navrhla vypracovanie a prijatie aktualizovaného obchodného plánu, ktorý opísala ako potrebný na priblíženie predpovedí vývoju na trhu. V tomto zmysle bol obchodný plán vypracovaný spoločnosťou Roland Berger (pozri odôvodnenia 64 – 70) považovaný za dostatočne spoľahlivý.

| (58) | Za rok 2010 bola vykázaná ďalšia strata 1 847 165 EUR. Údaje o doprave sa údajne naďalej vyvíjali pozitívne, a to aj v ťažkom hospodárskom prostredí ovplyvnenom krízou sopečného popola, ktorá viedla k dočasnému zatvoreniu európskeho vzdušného priestoru. |
| --- | --- |

(58)

Za rok 2010 bola vykázaná ďalšia strata 1 847 165 EUR. Údaje o doprave sa údajne naďalej vyvíjali pozitívne, a to aj v ťažkom hospodárskom prostredí ovplyvnenom krízou sopečného popola, ktorá viedla k dočasnému zatvoreniu európskeho vzdušného priestoru.

4.   OBCHODNÉ PLÁNY

| (59) | Spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala od roku 1999 viacero obchodných plánov, ktoré sú stručne zhrnuté v odôvodneniach 60 až 75. |
| --- | --- |

(59)

Spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala od roku 1999 viacero obchodných plánov, ktoré sú stručne zhrnuté v odôvodneniach 60 až 75.

4.1.   OBCHODNÝ PLÁN Z ROKU 1999

| (60) | Obchodný plán z roku 1999 sa vzťahuje na obdobie rokov 1999 – 2007 v dvoch za sebou nasledujúcich fázach:






  a) | 1999 – 2001: spoločnosť So.Ge.A.AL plánovala v tomto období najmä zvýšenie kapitálu, začatie svojej privatizácie, udelenie úplnej koncesie, investície do letiskovej infraštruktúry, otvorenie nových pravidelných letov dvoch leteckých dopravcov a vymedzenie marketingového plánu a plánu obchodného rozvoja; |
| --- | --- | --- |

(60)

Obchodný plán z roku 1999 sa vzťahuje na obdobie rokov 1999 – 2007 v dvoch za sebou nasledujúcich fázach:

a)

1999 – 2001: spoločnosť So.Ge.A.AL plánovala v tomto období najmä zvýšenie kapitálu, začatie svojej privatizácie, udelenie úplnej koncesie, investície do letiskovej infraštruktúry, otvorenie nových pravidelných letov dvoch leteckých dopravcov a vymedzenie marketingového plánu a plánu obchodného rozvoja;

| b) | 2002 – 2007: táto fáza mala byť venovaná rozvoju obchodu na základe lepšej letiskovej infraštruktúry. |
| --- | --- |

b)

2002 – 2007: táto fáza mala byť venovaná rozvoju obchodu na základe lepšej letiskovej infraštruktúry.

| (61) | V obchodnom pláne sa predpokladalo udelenie úplnej koncesie v roku 1999 po zvýšení kapitálu spoločnosti So.Ge.A.AL na 6 miliárd ITL. |
| --- | --- |

(61)

V obchodnom pláne sa predpokladalo udelenie úplnej koncesie v roku 1999 po zvýšení kapitálu spoločnosti So.Ge.A.AL na 6 miliárd ITL.

| (62) | V obchodnom pláne sa predpokladala diverzifikácia leteckých spojení prilákaním dvoch rýchlo rastúcich nízkonákladových leteckých dopravcov ako dôležitých hnacích síl rastu. Jeden letecký dopravca začal pôsobiť na letisku Alghero na trase Alghero – Miláno v roku 1999 a druhý dopravca začal fungovať na trase Alghero – Londýn v roku 2000 s tromi letmi za týždeň za zľavnené akčné poplatky v prvý rok. |
| --- | --- |

(62)

V obchodnom pláne sa predpokladala diverzifikácia leteckých spojení prilákaním dvoch rýchlo rastúcich nízkonákladových leteckých dopravcov ako dôležitých hnacích síl rastu. Jeden letecký dopravca začal pôsobiť na letisku Alghero na trase Alghero – Miláno v roku 1999 a druhý dopravca začal fungovať na trase Alghero – Londýn v roku 2000 s tromi letmi za týždeň za zľavnené akčné poplatky v prvý rok.

| (63) | Z predpovedí dopravy vyplynulo, že letisko Alghero dosiahne 1 milión cestujúcich v roku 2004, 1,1 milióna cestujúcich v roku 2007 v dôsledku otvorenia nových trás dvoma leteckými dopravcami uvedenými v odôvodnení 62, ktorí v čase vypracovania obchodného plánu rokovali so spoločnosťou So.Ge.A.AL o dohodách o letiskových službách. |
| --- | --- |

(63)

Z predpovedí dopravy vyplynulo, že letisko Alghero dosiahne 1 milión cestujúcich v roku 2004, 1,1 milióna cestujúcich v roku 2007 v dôsledku otvorenia nových trás dvoma leteckými dopravcami uvedenými v odôvodnení 62, ktorí v čase vypracovania obchodného plánu rokovali so spoločnosťou So.Ge.A.AL o dohodách o letiskových službách.

4.2.   PLÁN SPOLOČNOSTI ROLAND BERGER

| (64) | V pláne z roku 2004, ktorý pre spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala spoločnosť Roland Berger (ďalej len „plán spoločnosti Roland Berger“) boli uvedené podrobné predpovede na obdobie rokov 2004 – 2008. Hlavné prvky tohto obchodného plánu boli:






  a) | zvýšenie nízkonákladovej prepravy z 20 % na 44 % celkovej dopravy na letisku až na 620 000 cestujúcich v roku 2008; |
| --- | --- | --- |

(64)

V pláne z roku 2004, ktorý pre spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala spoločnosť Roland Berger (ďalej len „plán spoločnosti Roland Berger“) boli uvedené podrobné predpovede na obdobie rokov 2004 – 2008. Hlavné prvky tohto obchodného plánu boli:

a)

zvýšenie nízkonákladovej prepravy z 20 % na 44 % celkovej dopravy na letisku až na 620 000 cestujúcich v roku 2008;

| b) | rast príjmov z iných ako leteckých činností z 2,2 EUR/cest. na 5 EUR/cest. (20); |
| --- | --- |

b)

rast príjmov z iných ako leteckých činností z 2,2 EUR/cest. na 5 EUR/cest. (20);

| c) | rast príjmov z leteckej činnosti zo 6,8 EUR/cest. v roku 2003 na 7,47/7,75 EUR/cest. v roku 2008; |
| --- | --- |

c)

rast príjmov z leteckej činnosti zo 6,8 EUR/cest. v roku 2003 na 7,47/7,75 EUR/cest. v roku 2008;

| d) | investície vo výške 42,6 milióna EUR do infraštruktúry a vybavenia, z čoho 41,3 milióna EUR bude pokrytých z verejných prostriedkov. |
| --- | --- |

d)

investície vo výške 42,6 milióna EUR do infraštruktúry a vybavenia, z čoho 41,3 milióna EUR bude pokrytých z verejných prostriedkov.

| (65) | V záujem pochopenia, ako letisko Alghero fungovalo v porovnaní s trhom, bola jeho výkonnosť porovnaná s porovnateľnými letiskami:






  a) | príjmy z obsluhy a príjmy z iných ako leteckých činností, ako sú parkovanie, prenájom áut, tok palív a maloobchodné a potravinové koncesie, boli vykázané na nižšej úrovni ako priemer odvetvia; výdavky na cestujúceho sa pohybovali od polovice do jednej tretiny sumy, ktorú zaznamenali malé letiská, a boli menšie ako jedna pätina výdavkov minutých na väčších letiskách; |
| --- | --- | --- |

(65)

V záujem pochopenia, ako letisko Alghero fungovalo v porovnaní s trhom, bola jeho výkonnosť porovnaná s porovnateľnými letiskami:

a)

príjmy z obsluhy a príjmy z iných ako leteckých činností, ako sú parkovanie, prenájom áut, tok palív a maloobchodné a potravinové koncesie, boli vykázané na nižšej úrovni ako priemer odvetvia; výdavky na cestujúceho sa pohybovali od polovice do jednej tretiny sumy, ktorú zaznamenali malé letiská, a boli menšie ako jedna pätina výdavkov minutých na väčších letiskách;

| b) | zlé výsledky príjmov potvrdili výdavky na cestujúceho, ktoré súhlasili s výdavkami utratenými na letisku Puglia, ktoré zaznamenalo negatívny čistý prevádzkový výsledok; |
| --- | --- |

b)

zlé výsledky príjmov potvrdili výdavky na cestujúceho, ktoré súhlasili s výdavkami utratenými na letisku Puglia, ktoré zaznamenalo negatívny čistý prevádzkový výsledok;

| c) | prevádzkové náklady však zodpovedali prevádzkovým nákladom talianskych letísk s najlepšími výsledkami. |
| --- | --- |

c)

prevádzkové náklady však zodpovedali prevádzkovým nákladom talianskych letísk s najlepšími výsledkami.

| (66) | V projekciách, ktoré boli vypracované v pláne spoločnosti Rolanda Bergera, boli budúce prevádzkové príjmy a výdavky prevádzkovateľa letiska založené na dvoch scenároch: scenár rozvoja letiska pri dočasnej koncesii a scenár „úplnej“ koncesie. V prvom scenári malo letisko do roku 2008 naďalej zaznamenávať straty, pričom v druhom scenári úplnej koncesie malo letisko dosiahnuť prah ziskovosti už v roku 2005 na základe ročných príjmov vyšších priemerne o 7 % v porovnaní s dočasným scenárom (zapríčinené vo veľkej miere vyššími príjmami z iných ako leteckých činností – efektívnejšia reklamná činnosť, prevádzka parkoviska a úspory palív mali spôsobiť zvýšenie obchodného príjmu). Finančné výsledky pre činnosť leteckej dopravy mali byť podľa predpokladov negatívne dokonca aj v scenári úplnej koncesie. |
| --- | --- |

(66)

V projekciách, ktoré boli vypracované v pláne spoločnosti Rolanda Bergera, boli budúce prevádzkové príjmy a výdavky prevádzkovateľa letiska založené na dvoch scenároch: scenár rozvoja letiska pri dočasnej koncesii a scenár „úplnej“ koncesie. V prvom scenári malo letisko do roku 2008 naďalej zaznamenávať straty, pričom v druhom scenári úplnej koncesie malo letisko dosiahnuť prah ziskovosti už v roku 2005 na základe ročných príjmov vyšších priemerne o 7 % v porovnaní s dočasným scenárom (zapríčinené vo veľkej miere vyššími príjmami z iných ako leteckých činností – efektívnejšia reklamná činnosť, prevádzka parkoviska a úspory palív mali spôsobiť zvýšenie obchodného príjmu). Finančné výsledky pre činnosť leteckej dopravy mali byť podľa predpokladov negatívne dokonca aj v scenári úplnej koncesie.

| (67) | Z plánu spoločnosti Rolanda Bergera vyplynul nízky príjem z obsluhy, najmä z dôvodu nízkonákladovej prepravy. Očakávalo sa, že obsluha bude v strednodobom meradle naďalej prinášať straty, dokonca aj v optimistickom scenári. Odhadovalo sa, že straty príjmov vyplývajúce z obsluhy nízkonákladovej prepravy budú v roku 2008 predstavovať 3,2 milióna EUR. |
| --- | --- |

(67)

Z plánu spoločnosti Rolanda Bergera vyplynul nízky príjem z obsluhy, najmä z dôvodu nízkonákladovej prepravy. Očakávalo sa, že obsluha bude v strednodobom meradle naďalej prinášať straty, dokonca aj v optimistickom scenári. Odhadovalo sa, že straty príjmov vyplývajúce z obsluhy nízkonákladovej prepravy budú v roku 2008 predstavovať 3,2 milióna EUR.

| (68) | Na základe plánu spoločnosti Rolanda Bergera malo letisko s cieľom zvrátiť predchádzajúci pokles a dosiahnuť prah ziskovosti predovšetkým stimulovať obchodné príjmy do bodu, kým výdavky na cestujúceho nebudú zodpovedať porovnateľným letiskám (od 2,2 EUR do 5 EUR na cestujúceho). Podľa predpokladov mala byť nízkonákladová preprava v období rokov 2004 – 2008 hlavným zdrojom príjmov z iných ako leteckých činností a mala zmierniť straty v činnosti leteckej dopravy. Z projekcie vyplynulo 620 000 nízkonákladových cestujúcich v roku 2008. |
| --- | --- |

(68)

Na základe plánu spoločnosti Rolanda Bergera malo letisko s cieľom zvrátiť predchádzajúci pokles a dosiahnuť prah ziskovosti predovšetkým stimulovať obchodné príjmy do bodu, kým výdavky na cestujúceho nebudú zodpovedať porovnateľným letiskám (od 2,2 EUR do 5 EUR na cestujúceho). Podľa predpokladov mala byť nízkonákladová preprava v období rokov 2004 – 2008 hlavným zdrojom príjmov z iných ako leteckých činností a mala zmierniť straty v činnosti leteckej dopravy. Z projekcie vyplynulo 620 000 nízkonákladových cestujúcich v roku 2008.

| (69) | V pláne spoločnosti Rolanda Bergera bolo poznamenané, že ďalšie prevádzkovanie letiska na základe dočasnej koncesie by si mohlo vyžadovať rekapitalizáciu spoločnosti So.Ge.A.AL na pokrytie prevádzkových strát. |
| --- | --- |

(69)

V pláne spoločnosti Rolanda Bergera bolo poznamenané, že ďalšie prevádzkovanie letiska na základe dočasnej koncesie by si mohlo vyžadovať rekapitalizáciu spoločnosti So.Ge.A.AL na pokrytie prevádzkových strát.

| (70) | Plán spoločnosti Rolanda Bergera bol dvakrát aktualizovaný, v rokoch 2007 a 2008, na zohľadnenie vývoja v odvetví. V aktualizáciách boli navrhnuté konkrétne opatrenia na rozvoj letiska v období rokov 2008 – 2011, zvýšenie príjmov z leteckej činnosti – najmä z činnosti obsluhy a príjmov z iných ako leteckých činností. |
| --- | --- |

(70)

Plán spoločnosti Rolanda Bergera bol dvakrát aktualizovaný, v rokoch 2007 a 2008, na zohľadnenie vývoja v odvetví. V aktualizáciách boli navrhnuté konkrétne opatrenia na rozvoj letiska v období rokov 2008 – 2011, zvýšenie príjmov z leteckej činnosti – najmä z činnosti obsluhy a príjmov z iných ako leteckých činností.

4.3.   OBCHODNÝ PLÁN NA UDELENIE KONCESIE

| (71) | Obchodný plán spoločnosti So.Ge.A.AL vypracovaný na účely udelenia úplnej koncesie bol schválený v septembri 2005 a boli v ňom uvedené predpokladané príjmy a náklady na obdobie trvania koncesie na prevádzkovanie letiska 40 rokov za predpokladu, že koncesia bude spoločnosti So.Ge.A.AL udelená v roku 2006. |
| --- | --- |

(71)

Obchodný plán spoločnosti So.Ge.A.AL vypracovaný na účely udelenia úplnej koncesie bol schválený v septembri 2005 a boli v ňom uvedené predpokladané príjmy a náklady na obdobie trvania koncesie na prevádzkovanie letiska 40 rokov za predpokladu, že koncesia bude spoločnosti So.Ge.A.AL udelená v roku 2006.

| (72) | Z predpokladov ročného objemu dopravy vyplynul plynulý každoročný nárast vo výške 4,5 % do roku 2010, 2,6 % v období rokov 2011 – 2025 a 3,78 % v období rokov 2006 – 2025 približne na 2 800 000 miliónov cestujúcich do roku 2045. Príjmy z iných ako leteckých činností sa mali zvýšiť z ročných 2 929 000 EUR v roku 2006 na 8 814 000 EUR v roku 2045. Tržby z leteckej činnosti sa mali takisto zvýšiť z 9 288 000 EUR v roku 2006 na 29 587 000 EUR na konci obdobia 40 rokov. V predpovediach sa počítalo so znížením príjmov z leteckej činnosti o 20 %, keď letisko dosiahne strop 2 milióny cestujúcich a následne na trh vstúpi ďalší poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy v súlade s pravidlami EÚ o pozemnej obsluhe na európskych letiskách (21). |
| --- | --- |

(72)

Z predpokladov ročného objemu dopravy vyplynul plynulý každoročný nárast vo výške 4,5 % do roku 2010, 2,6 % v období rokov 2011 – 2025 a 3,78 % v období rokov 2006 – 2025 približne na 2 800 000 miliónov cestujúcich do roku 2045. Príjmy z iných ako leteckých činností sa mali zvýšiť z ročných 2 929 000 EUR v roku 2006 na 8 814 000 EUR v roku 2045. Tržby z leteckej činnosti sa mali takisto zvýšiť z 9 288 000 EUR v roku 2006 na 29 587 000 EUR na konci obdobia 40 rokov. V predpovediach sa počítalo so znížením príjmov z leteckej činnosti o 20 %, keď letisko dosiahne strop 2 milióny cestujúcich a následne na trh vstúpi ďalší poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy v súlade s pravidlami EÚ o pozemnej obsluhe na európskych letiskách (21).

| (73) | V období rokov 2006 – 2045 sa predpokladali kapitálové výdavky vo výške 143,3 milióna EUR. Plán zahŕňal podrobný program kapitálových investícií na rok v období rokov 2006 – 2045 a boli v ňom uvedené zdroje financovania (súkromné alebo verejné) týchto investícií. |
| --- | --- |

(73)

V období rokov 2006 – 2045 sa predpokladali kapitálové výdavky vo výške 143,3 milióna EUR. Plán zahŕňal podrobný program kapitálových investícií na rok v období rokov 2006 – 2045 a boli v ňom uvedené zdroje financovania (súkromné alebo verejné) týchto investícií.

4.4.   PLÁN REORGANIZÁCIE A REŠTRUKTURALIZÁCIE Z ROKU 2010

| (74) | Región Sardínie RAS schválil plán reorganizácie a reštrukturalizácie z roku 2010 v septembri 2010. V pláne bola uvedená komplexná analýza hospodárskej situácie spoločnosti So.Ge.A.AL na obdobie rokov 2000 – 2010 a návrat k životaschopnosti spoločnosti bol naplánovaný v roku 2012, pričom bola zohľadnená aj rekapitalizácia spoločnosti naplánovaná na rok 2010. |
| --- | --- |

(74)

Región Sardínie RAS schválil plán reorganizácie a reštrukturalizácie z roku 2010 v septembri 2010. V pláne bola uvedená komplexná analýza hospodárskej situácie spoločnosti So.Ge.A.AL na obdobie rokov 2000 – 2010 a návrat k životaschopnosti spoločnosti bol naplánovaný v roku 2012, pričom bola zohľadnená aj rekapitalizácia spoločnosti naplánovaná na rok 2010.

| (75) | Podľa plánu reorganizácie a reštrukturalizácie z roku 2010 boli slabé výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL výsledkom nevhodného riadenia, neefektívnej činnosti pozemnej obsluhy, nedostatkov infraštruktúry a nedostatočných príjmov z leteckej činnosti a z iných ako leteckých činností. |
| --- | --- |

(75)

Podľa plánu reorganizácie a reštrukturalizácie z roku 2010 boli slabé výsledky spoločnosti So.Ge.A.AL výsledkom nevhodného riadenia, neefektívnej činnosti pozemnej obsluhy, nedostatkov infraštruktúry a nedostatočných príjmov z leteckej činnosti a z iných ako leteckých činností.

5.   OPATRENIA, KTORÉ SÚ PREDMETOM VYŠETROVANIA

| (76) | Tieto opatrenia sú predmetom vyšetrovania, ktoré sa začalo na základe rozhodnutia z roku 2007 a rozšírilo na základe rozhodnutia z roku 2012:






  a) | opatrenia v prospech prevádzkovateľa letiska So.Ge.A.AL:






  — | kapitálové injekcie regiónu Sardínie RAS a iných verejných akcionárov, |
| --- | --- | --- | --- |

(76)

Tieto opatrenia sú predmetom vyšetrovania, ktoré sa začalo na základe rozhodnutia z roku 2007 a rozšírilo na základe rozhodnutia z roku 2012:

a)

opatrenia v prospech prevádzkovateľa letiska So.Ge.A.AL:

—

kapitálové injekcie regiónu Sardínie RAS a iných verejných akcionárov,

| — | príspevky na zariadenie a práce od regiónu Sardínie RAS, |
| --- | --- |

—

príspevky na zariadenie a práce od regiónu Sardínie RAS,

| — | financovanie letiskovej infraštruktúry a vybavenia zo strany štátu; |
| --- | --- |

—

financovanie letiskovej infraštruktúry a vybavenia zo strany štátu;

| b) | možná pomoc v rôznych dohodách uzatvorených s leteckými dopravcami využívajúcimi letisko od roku 2000. |
| --- | --- |

b)

možná pomoc v rôznych dohodách uzatvorených s leteckými dopravcami využívajúcimi letisko od roku 2000.

5.1.   OPATRENIA V PROSPECH SPOLOČNOSTI SO.GE.A.AL

5.1.1.   Opatrenie 1 – Kapitálové injekcie

| (77) | V talianskych právnych predpisoch sa od prevádzkovateľov letísk vyžaduje, že musia udržiavať minimálnu úroveň kapitálu v závislosti od objemu dopravy (22): pre letiská s objemom dopravy od 300 000 do 1 milióna cestujúcich sa požaduje minimálny kapitál vo výške 3 milióny EUR, pričom pre dopravu v objeme od 1 milióna do 2 miliónov cestujúcich bol prah stanovený na 7,5 milióna EUR. Taliansko v priebehu vyšetrovania tvrdilo, že kapitálové injekcie od verejných akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL boli zamerané predovšetkým na obnovenie kapitálu spoločnosti, ktorý bol narušený stratami, na úroveň stanovenú vo vnútroštátnych právnych predpisoch. |
| --- | --- |

(77)

V talianskych právnych predpisoch sa od prevádzkovateľov letísk vyžaduje, že musia udržiavať minimálnu úroveň kapitálu v závislosti od objemu dopravy (22): pre letiská s objemom dopravy od 300 000 do 1 milióna cestujúcich sa požaduje minimálny kapitál vo výške 3 milióny EUR, pričom pre dopravu v objeme od 1 milióna do 2 miliónov cestujúcich bol prah stanovený na 7,5 milióna EUR. Taliansko v priebehu vyšetrovania tvrdilo, že kapitálové injekcie od verejných akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL boli zamerané predovšetkým na obnovenie kapitálu spoločnosti, ktorý bol narušený stratami, na úroveň stanovenú vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

| (78) | Na základe informácii, ktoré poskytlo Taliansko, verejní akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL vložili v období rokov 2000 – 2010 viackrát nový kapitál do spoločnosti takto (23):

  Tabuľka 4


  Operácie v súvislosti s kapitálom spoločnosti So.Ge.A.AL









  Rok | Opis | Zhromaždenie akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL | Kapitálová injekcia
  (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2003 | Vklad na obnovenie kapitálu narušeného stratami a zvýšenie kapitálu na 7 754 000 EUR. | 9. máj 2003 | 5 198 000 |
| 2005 | Vklad vo výške 3 933 372,17 EUR na obnovenie kapitálu narušeného stratami. | 29. apríl 2005 | 3 933 372,17 |
| 2007 | Vklad vo výške 3 797 185 EUR na obnovenie kapitálu narušeného stratami. | 31. október 2007 | 3 797 185 |
| 2009 | Vklad vo výške 5 649 535 EUR na obnovenie kapitálu narušeného stratami. | 26. január 2009 | 5 649 535 |
| 2010 | Vklad vo výške 12 508 306 EUR na obnovenie kapitálu narušeného stratami. | 21. máj 2010 | 12 508 306 |

(78)

Na základe informácii, ktoré poskytlo Taliansko, verejní akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL vložili v období rokov 2000 – 2010 viackrát nový kapitál do spoločnosti takto (23):

Tabuľka 4

Operácie v súvislosti s kapitálom spoločnosti So.Ge.A.AL

Rok

Opis

Zhromaždenie akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL

Kapitálová injekcia

(v EUR)

2003

Vklad na obnovenie kapitálu narušeného stratami a zvýšenie kapitálu na 7 754 000 EUR.

9. máj 2003

5 198 000

2005

Vklad vo výške 3 933 372,17 EUR na obnovenie kapitálu narušeného stratami.

29. apríl 2005

3 933 372,17

2007

Vklad vo výške 3 797 185 EUR na obnovenie kapitálu narušeného stratami.

31. október 2007

3 797 185

2009

Vklad vo výške 5 649 535 EUR na obnovenie kapitálu narušeného stratami.

26. január 2009

5 649 535

2010

Vklad vo výške 12 508 306 EUR na obnovenie kapitálu narušeného stratami.

21. máj 2010

12 508 306

5.1.2.   Opatrenie 2 – Financovanie „zariadenia a prác“

| (79) | Podľa informácií, ktoré poskytlo Taliansko, spoločnosť So.Ge.A.AL prijala v období rokov 1998 – 2009 príspevky od regiónu Sardínie RAS na zariadenie a práce v celkovej výške 6 540 269 EUR. |
| --- | --- |

(79)

Podľa informácií, ktoré poskytlo Taliansko, spoločnosť So.Ge.A.AL prijala v období rokov 1998 – 2009 príspevky od regiónu Sardínie RAS na zariadenie a práce v celkovej výške 6 540 269 EUR.

| (80) | Taliansko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu z roku 2012 vyjasnilo, že hlavný cieľ opatrení na zariadenie a práce bolo zmodernizovať infraštruktúru letiska. Taliansko odkazovalo na všeobecné vymedzenie verejných prác (lavoro pubblico) uvedené v článku 2 ods. 1 talianskeho zákona č. 109 z 11. februára 1994 (Legge quadro in materia di lavori pubblici) (24), konkrétne „činnosti výstavby, demolácie, rekonštrukcie, renovácie a údržby prác a inštalácií vrátane ochrany životného prostredia a bioinžinierstva“ (25). Taliansko vysvetlilo, že predmetné financovanie sa nakoniec použilo na financovanie prác na termináli pre cestujúcich, modernizáciu externých cestných spojení, modernizáciu priestorov na parkovanie lietadiel, ako aj na vybavenie potrebné na fungovanie letiska. |
| --- | --- |

(80)

Taliansko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu z roku 2012 vyjasnilo, že hlavný cieľ opatrení na zariadenie a práce bolo zmodernizovať infraštruktúru letiska. Taliansko odkazovalo na všeobecné vymedzenie verejných prác (lavoro pubblico) uvedené v článku 2 ods. 1 talianskeho zákona č. 109 z 11. februára 1994 (Legge quadro in materia di lavori pubblici) (24), konkrétne „činnosti výstavby, demolácie, rekonštrukcie, renovácie a údržby prác a inštalácií vrátane ochrany životného prostredia a bioinžinierstva“ (25). Taliansko vysvetlilo, že predmetné financovanie sa nakoniec použilo na financovanie prác na termináli pre cestujúcich, modernizáciu externých cestných spojení, modernizáciu priestorov na parkovanie lietadiel, ako aj na vybavenie potrebné na fungovanie letiska.

| (81) | Komisia na základe týchto vyjasnení v posúdení vykonanom v tomto rozhodnutí analyzovala financovanie zariadenia a prác (opatrenie 2) a dotácie na investície do infraštruktúry (opatrenie 3) spoločne ako súbor opatrení na financovanie vytvorenia a modernizácie infraštruktúry a vybavenia. |
| --- | --- |

(81)

Komisia na základe týchto vyjasnení v posúdení vykonanom v tomto rozhodnutí analyzovala financovanie zariadenia a prác (opatrenie 2) a dotácie na investície do infraštruktúry (opatrenie 3) spoločne ako súbor opatrení na financovanie vytvorenia a modernizácie infraštruktúry a vybavenia.

5.1.3.   Opatrenie 3 – Financovanie infraštruktúry a vybavenia letiska

| (82) | V tabuľke 5 sú opísané investície do infraštruktúry vykonané v období rokov 2000 – 2010, ktoré boli čiastočne financované z verejných prostriedkov (26).

  Tabuľka 5


  Investície do infraštruktúry v období rokov 2000 – 2010










  Investícia | Dátum záväzného viazania verejného financovania | Investičné náklady
  (v EUR) | Verejné financie
  (v EUR) | Zdroj verejného financovania |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nové priestory na odlety | 1994 | 109 773,59 | 109 774 | RAS |
| Reštrukturalizácia priestorov príletov (Ristrutturazione zona arrivi) | 1996 | 1 442 990,23 | 1 350 812 | RAS |
| Nový terminál | 1997 | 17 325 483,05 | 15 012 344,72 | ENAC |
| Modernizácia povrchu rolovacej dráhy | 1997 | 4 175 608,09 | 3 861 392 | ENAC |
| Postranné bezpečnostné zóny | 1998 | 429 894,54 | 417 102 | RAS |
| SPOLU | neuvádza sa | 23 483 749,5 | 20 751 424,72 | ENAC |
| Röntgenový systém kontroly batožiny | 2003 | 208 782,99 | 191 082,99 | ENAC |
| Reštrukturalizácia starého terminálu pre cestujúcich (Ristrutturazione vecchia aerostazione passeggeri) | 2003 | 2 406 862,57 | 1 623 967 | ENAC |
| Modernizácia odbavovacej plochy | 2003 | 7 499 177,02 | 6 905 599 | ENAC |
| Modernizácia rolovacej dráhy | 2003 | 7 287 065,75 | 6 755 162 | ENAC |
| Modernizácia vzletovej a pristávacej dráhy | 2003 | 6 702 055,64 | 6 323 883 | ENAC |
| Systém kontroly okruhu | 2003 | 6 073 054,61 | 5 951 919 | ENAC |
| Protivýbušné zariadenie (Carrello antideflagrante) | 2004 | 76 001,29 | 76 000 | ENAC |
| SPOLU | neuvádza sa | 53 736 749,37 | 48 579 036,23 | neuvádza sa |

(82)

V tabuľke 5 sú opísané investície do infraštruktúry vykonané v období rokov 2000 – 2010, ktoré boli čiastočne financované z verejných prostriedkov (26).

Tabuľka 5

Investície do infraštruktúry v období rokov 2000 – 2010

Investícia

Dátum záväzného viazania verejného financovania

Investičné náklady

(v EUR)

Verejné financie

(v EUR)

Zdroj verejného financovania

Nové priestory na odlety

1994

109 773,59

109 774

RAS

Reštrukturalizácia priestorov príletov (Ristrutturazione zona arrivi)

1996

1 442 990,23

1 350 812

RAS

Nový terminál

1997

17 325 483,05

15 012 344,72

ENAC

Modernizácia povrchu rolovacej dráhy

1997

4 175 608,09

3 861 392

ENAC

Postranné bezpečnostné zóny

1998

429 894,54

417 102

RAS

SPOLU

neuvádza sa

23 483 749,5

20 751 424,72

ENAC

Röntgenový systém kontroly batožiny

2003

208 782,99

191 082,99

ENAC

Reštrukturalizácia starého terminálu pre cestujúcich (Ristrutturazione vecchia aerostazione passeggeri)

2003

2 406 862,57

1 623 967

ENAC

Modernizácia odbavovacej plochy

2003

7 499 177,02

6 905 599

ENAC

Modernizácia rolovacej dráhy

2003

7 287 065,75

6 755 162

ENAC

Modernizácia vzletovej a pristávacej dráhy

2003

6 702 055,64

6 323 883

ENAC

Systém kontroly okruhu

2003

6 073 054,61

5 951 919

ENAC

Protivýbušné zariadenie (Carrello antideflagrante)

2004

76 001,29

76 000

ENAC

SPOLU

neuvádza sa

53 736 749,37

48 579 036,23

neuvádza sa

| (83) | Okrem toho poskytol región Sardínie RAS spoločnosti So.Ge.A.AL v období rokov 2000 – 2010 priame granty na nákup vybavenia (prístroje na internú komunikáciu, softvér, vozidlá atď.) v celkovej výške 4 680 281,44 EUR. |
| --- | --- |

(83)

Okrem toho poskytol región Sardínie RAS spoločnosti So.Ge.A.AL v období rokov 2000 – 2010 priame granty na nákup vybavenia (prístroje na internú komunikáciu, softvér, vozidlá atď.) v celkovej výške 4 680 281,44 EUR.

| (84) | Podľa Talianska (27) bola suma 25 431 706,16 EUR verejných financií právne zaviazaná pred rokom 2000, t. j. pred dátumom rozsudku vo veci Aéroports de Paris
   (28). Konkrétne:






  a) | štátne financovanie stanovené v rozhodnutí z 29. augusta 1997 o CIPE (29): financovanie sa použilo na výstavbu nového terminálu pre cestujúcich a na modernizáciu rolovacej dráhy; |
| --- | --- | --- |

(84)

Podľa Talianska (27) bola suma 25 431 706,16 EUR verejných financií právne zaviazaná pred rokom 2000, t. j. pred dátumom rozsudku vo veci Aéroports de Paris
   (28). Konkrétne:

a)

štátne financovanie stanovené v rozhodnutí z 29. augusta 1997 o CIPE (29): financovanie sa použilo na výstavbu nového terminálu pre cestujúcich a na modernizáciu rolovacej dráhy;

| b) | regionálne financovanie poskytnuté spoločnosti So.Ge.A.AL na základe rámcovej dohody medzi regiónom Sardínie RAS a ministerstvom dopravy z 5. augusta 1996, talianskych regionálnych zákonov č. 2 z 29. januára 1994 a č. 9 z 15. februára 1996: financovanie bolo zamerané na reštrukturalizáciu starého terminálu a výstavbu postranných bezpečnostných zón. Okrem toho bolo podľa týchto regionálnych zákonov regionálne financovanie poskytnuté spoločnosti So.Ge.A.AL na financovanie vybavenia. |
| --- | --- |

b)

regionálne financovanie poskytnuté spoločnosti So.Ge.A.AL na základe rámcovej dohody medzi regiónom Sardínie RAS a ministerstvom dopravy z 5. augusta 1996, talianskych regionálnych zákonov č. 2 z 29. januára 1994 a č. 9 z 15. februára 1996: financovanie bolo zamerané na reštrukturalizáciu starého terminálu a výstavbu postranných bezpečnostných zón. Okrem toho bolo podľa týchto regionálnych zákonov regionálne financovanie poskytnuté spoločnosti So.Ge.A.AL na financovanie vybavenia.

| (85) | Podľa Talianska si štát pred udelením úplnej koncesie v roku 2007 ponechal zodpovednosť za investície do infraštruktúry a prevádzkovateľ letiska bol len vykonávateľom prác na infraštruktúre schválených štátom. |
| --- | --- |

(85)

Podľa Talianska si štát pred udelením úplnej koncesie v roku 2007 ponechal zodpovednosť za investície do infraštruktúry a prevádzkovateľ letiska bol len vykonávateľom prác na infraštruktúre schválených štátom.

| (86) | Taliansko v liste z 10. júna 2014 (30) tiež uviedlo, že z celkových investičných nákladov na nový terminál predstavuje 1 284 133 EUR náklady vzniknuté pri plnení činností v pôsobnosti verejného poriadku, čo zodpovedá nákladom na výstavbu priestorov terminálu, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL musí poskytnúť k dispozícii verejným subjektom (pozri tiež odôvodnenie 49). |
| --- | --- |

(86)

Taliansko v liste z 10. júna 2014 (30) tiež uviedlo, že z celkových investičných nákladov na nový terminál predstavuje 1 284 133 EUR náklady vzniknuté pri plnení činností v pôsobnosti verejného poriadku, čo zodpovedá nákladom na výstavbu priestorov terminálu, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL musí poskytnúť k dispozícii verejným subjektom (pozri tiež odôvodnenie 49).

5.2.   OPATRENIA V PROSPECH LETECKÝCH DOPRAVCOV VYUŽÍVAJÚCICH LETISKO

| (87) | Vyšetrovanie pokrýva viaceré dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila s rôznymi leteckými dopravcami lietajúcimi z letiska Alghero, ktoré Komisia v rozhodnutiach z rokov 2007 a 2012 posúdila ako možnú štátnu pomoc pre príslušných leteckých dopravcov. |
| --- | --- |

(87)

Vyšetrovanie pokrýva viaceré dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila s rôznymi leteckými dopravcami lietajúcimi z letiska Alghero, ktoré Komisia v rozhodnutiach z rokov 2007 a 2012 posúdila ako možnú štátnu pomoc pre príslušných leteckých dopravcov.

| (88) | Podľa Talianska o dohodách s leteckými dopravcami rokoval generálny riaditeľ spoločnosti So.Ge.A.AL, ktorý predstavenstvu podával správy o stave rokovaní a obsahu dohôd. Predstavenstvo spoločnosti So.Ge.A.AL schvaľovalo podmienky dohôd pred ich podpísaním (31). |
| --- | --- |

(88)

Podľa Talianska o dohodách s leteckými dopravcami rokoval generálny riaditeľ spoločnosti So.Ge.A.AL, ktorý predstavenstvu podával správy o stave rokovaní a obsahu dohôd. Predstavenstvo spoločnosti So.Ge.A.AL schvaľovalo podmienky dohôd pred ich podpísaním (31).

5.2.1.   Opatrenie 4 – Dohody medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťami Ryanair/AMS

| (89) | Spoločnosť Ryanair bola od roku 2000 hlavným leteckým dopravcom pôsobiacim na letisku Alghero. Medzi spoločnosťou Ryanair a jej dcérskou spoločnosťou AMS na jednej strane a spoločnosťou So.Ge.A.AL na druhej strane boli podpísané dva typy dohôd. |
| --- | --- |

(89)

Spoločnosť Ryanair bola od roku 2000 hlavným leteckým dopravcom pôsobiacim na letisku Alghero. Medzi spoločnosťou Ryanair a jej dcérskou spoločnosťou AMS na jednej strane a spoločnosťou So.Ge.A.AL na druhej strane boli podpísané dva typy dohôd.

i)   Dohody o letiskových službách

| (90) | V dohodách o letiskových službách uzatváraných od roku 2000 medzi spoločnosťou Ryanair a spoločnosťou So.Ge.A.AL boli stanovené prevádzkové podmienky spoločnosti Ryanair na letisku Alghero a výška letiskových poplatkov, ktoré mal tento letecký dopravca platiť. Spoločnosť Ryanair sa zaviazala splniť vopred stanovené cieľové hodnoty pre lety/cestujúcich za poplatok za úspech, ktorý mala zaplatiť spoločnosť So.Ge.A.AL. Pre prípad neúplného splnenia týchto cieľových hodnôt boli stanovené sankcie. |
| --- | --- |

(90)

V dohodách o letiskových službách uzatváraných od roku 2000 medzi spoločnosťou Ryanair a spoločnosťou So.Ge.A.AL boli stanovené prevádzkové podmienky spoločnosti Ryanair na letisku Alghero a výška letiskových poplatkov, ktoré mal tento letecký dopravca platiť. Spoločnosť Ryanair sa zaviazala splniť vopred stanovené cieľové hodnoty pre lety/cestujúcich za poplatok za úspech, ktorý mala zaplatiť spoločnosť So.Ge.A.AL. Pre prípad neúplného splnenia týchto cieľových hodnôt boli stanovené sankcie.

ii)   Dohody o marketingových službách

| (91) | Dohody o marketingových službách sa týkajú propagácie destinácie Alghero na oficiálnom webovom sídle spoločnosti Ryanair. Od roku 2006 boli uzatvárané s dcérskou spoločnosťou AMS v 100 % vlastníctve spoločnosti Ryanair a boli uzatvorené v rovnaký deň ako dohody o letiskových službách uzatvorené spoločnosťou Ryanair. |
| --- | --- |

(91)

Dohody o marketingových službách sa týkajú propagácie destinácie Alghero na oficiálnom webovom sídle spoločnosti Ryanair. Od roku 2006 boli uzatvárané s dcérskou spoločnosťou AMS v 100 % vlastníctve spoločnosti Ryanair a boli uzatvorené v rovnaký deň ako dohody o letiskových službách uzatvorené spoločnosťou Ryanair.

| (92) | Komisia v odôvodneniach 93 až 109 zhŕňa hlavné ustanovenia dohôd (dohôd o letiskových službách a dohôd o marketingových službách), ktoré podpísali spoločnosti So.Ge.A.AL a Ryanair/AMS. |
| --- | --- |

(92)

Komisia v odôvodneniach 93 až 109 zhŕňa hlavné ustanovenia dohôd (dohôd o letiskových službách a dohôd o marketingových službách), ktoré podpísali spoločnosti So.Ge.A.AL a Ryanair/AMS.

5.2.1.1.   Dohoda o letiskových službách z roku 2000 so spoločnosťou Ryanair

| (93) | Prvá dohoda o letiskových službách medzi spoločnosťou Ryanair a spoločnosťou So.Ge.A.AL bola dohodnutá 22. júna 2000 na obdobie desiatich rokov. |
| --- | --- |

(93)

Prvá dohoda o letiskových službách medzi spoločnosťou Ryanair a spoločnosťou So.Ge.A.AL bola dohodnutá 22. júna 2000 na obdobie desiatich rokov.

| (94) | Na základe dohody o letiskových službách z roku 2000 mala spoločnosť Ryanair prevádzkovať najmenej jeden spiatočný let za deň medzi Londýnom a letiskom Alghero a mala spoločnosti So.Ge.A.AL platiť sumu [...] ITL (32) za spiatočný let. Spoločnosť Ryanair mala tiež ročne predkladať plán predaja a marketingový plán a mala uviesť výsledky dosiahnuté pri prevádzkovaní trasy, ako aj vyhliadky na rozvoj. |
| --- | --- |

(94)

Na základe dohody o letiskových službách z roku 2000 mala spoločnosť Ryanair prevádzkovať najmenej jeden spiatočný let za deň medzi Londýnom a letiskom Alghero a mala spoločnosti So.Ge.A.AL platiť sumu [...] ITL (32) za spiatočný let. Spoločnosť Ryanair mala tiež ročne predkladať plán predaja a marketingový plán a mala uviesť výsledky dosiahnuté pri prevádzkovaní trasy, ako aj vyhliadky na rozvoj.

| (95) | Spoločnosť So.Ge.A.AL sa zaviazala poskytovať spoločnosti Ryanair služby terminálu a obsluhy. Prevádzkovateľ letiska mal platiť alebo dobropisovať mesačnú sumu zodpovedajúcu sume, ktorú mala spoločnosť Ryanair zaplatiť za poplatky za obsluhu, s obmedzením pre prvý rok dohody. Spoločnosť So.Ge.A.AL sa tiež zaviazala platiť spoločnosti Ryanair ročne pevnú sumu a ďalšiu sumu, ak by spoločnosť Ryanair medzi svoje pravidelné lety pridala druhý spiatočný let. |
| --- | --- |

(95)

Spoločnosť So.Ge.A.AL sa zaviazala poskytovať spoločnosti Ryanair služby terminálu a obsluhy. Prevádzkovateľ letiska mal platiť alebo dobropisovať mesačnú sumu zodpovedajúcu sume, ktorú mala spoločnosť Ryanair zaplatiť za poplatky za obsluhu, s obmedzením pre prvý rok dohody. Spoločnosť So.Ge.A.AL sa tiež zaviazala platiť spoločnosti Ryanair ročne pevnú sumu a ďalšiu sumu, ak by spoločnosť Ryanair medzi svoje pravidelné lety pridala druhý spiatočný let.

5.2.1.2.   Dohoda o letiskových službách z roku 2002 a marketingová dohoda so spoločnosťou Ryanair

| (96) | Spoločnosť Ryanair podpísala 25. januára 2002 so spoločnosťou So.Ge.A.AL druhú dohodu o letiskových službách, ktorá nahradila dohodu o letiskových službách z roku 2000 a vzťahovala sa na obdobie od 1. januára 2002 do 31. decembra 2012. Spoločnosť Ryanair mala na základe tejto dohody platiť spoločnosti So.Ge.A.AL [...] EUR za spiatočný let za služby obsluhy. Spoločnosť Ryanair mala platiť letiskové poplatky a bezpečnostné poplatky podľa zverejneného rozpisu poplatkov. |
| --- | --- |

(96)

Spoločnosť Ryanair podpísala 25. januára 2002 so spoločnosťou So.Ge.A.AL druhú dohodu o letiskových službách, ktorá nahradila dohodu o letiskových službách z roku 2000 a vzťahovala sa na obdobie od 1. januára 2002 do 31. decembra 2012. Spoločnosť Ryanair mala na základe tejto dohody platiť spoločnosti So.Ge.A.AL [...] EUR za spiatočný let za služby obsluhy. Spoločnosť Ryanair mala platiť letiskové poplatky a bezpečnostné poplatky podľa zverejneného rozpisu poplatkov.

| (97) | V rovnaký deň bola podpísaná marketingová dohoda medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Ryanair, ktorá sa vzťahovala na rovnaké obdobie ako dohoda o letiskových službách z roku 2002. Spoločnosť Ryanair sa zaviazala vykonávať reklamné a propagačné činnosti na svojom webovom sídle a v ďalších médiách podľa vlastného uváženia na propagáciu spojenia Alghero – Londýn po porade so spoločnosťou So.Ge.A.AL. Spoločnosť So.Ge.A.AL mala na základe tejto dohody platiť marketingové príspevky vo výške [...] EUR za prvú každodennú, celoročnú rotáciu na každej trase a [...] EUR za druhú každodennú, letnú rotáciu na každej trase. |
| --- | --- |

(97)

V rovnaký deň bola podpísaná marketingová dohoda medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Ryanair, ktorá sa vzťahovala na rovnaké obdobie ako dohoda o letiskových službách z roku 2002. Spoločnosť Ryanair sa zaviazala vykonávať reklamné a propagačné činnosti na svojom webovom sídle a v ďalších médiách podľa vlastného uváženia na propagáciu spojenia Alghero – Londýn po porade so spoločnosťou So.Ge.A.AL. Spoločnosť So.Ge.A.AL mala na základe tejto dohody platiť marketingové príspevky vo výške [...] EUR za prvú každodennú, celoročnú rotáciu na každej trase a [...] EUR za druhú každodennú, letnú rotáciu na každej trase.

5.2.1.3.   Dohoda o letiskových službách z roku 2003 a marketingová dohoda so spoločnosťou Ryanair

| (98) | Spoločnosť So.Ge.A.AL podpísala 1. septembra 2003 so spoločnosťou Ryanair novú dohodu o letiskových službách na obdobie 11 rokov (s možnosťou predĺženia o ďalšie obdobie desiatich rokov), ktorá nahradila dohodu o letiskových službách z roku 2002. |
| --- | --- |

(98)

Spoločnosť So.Ge.A.AL podpísala 1. septembra 2003 so spoločnosťou Ryanair novú dohodu o letiskových službách na obdobie 11 rokov (s možnosťou predĺženia o ďalšie obdobie desiatich rokov), ktorá nahradila dohodu o letiskových službách z roku 2002.

| (99) | Spoločnosť Ryanair mala na základe dohody o letiskových službách z roku 2003 naďalej lietať do Londýna a v závislosti od úspechu predchádzajúcich dohôd, pokiaľ ide o tok dopravy, mala spoločnosť Ryanair zriadiť nový každodenný let na letisko Frankfurt-Hahn alebo do iných miest v sieti spoločnosti Ryanair. Spoločnosť Ryanair mala platiť spoločnosti So.Ge.A.AL [...] EUR za spiatočný let za služby obsluhy. Letecký dopravca zas mal platiť letiskové poplatky a bezpečnostné poplatky podľa zverejneného rozpisu poplatkov. |
| --- | --- |

(99)

Spoločnosť Ryanair mala na základe dohody o letiskových službách z roku 2003 naďalej lietať do Londýna a v závislosti od úspechu predchádzajúcich dohôd, pokiaľ ide o tok dopravy, mala spoločnosť Ryanair zriadiť nový každodenný let na letisko Frankfurt-Hahn alebo do iných miest v sieti spoločnosti Ryanair. Spoločnosť Ryanair mala platiť spoločnosti So.Ge.A.AL [...] EUR za spiatočný let za služby obsluhy. Letecký dopravca zas mal platiť letiskové poplatky a bezpečnostné poplatky podľa zverejneného rozpisu poplatkov.

| (100) | Dňa 1. septembra 2003 bola podpísaná aj dohoda o marketingových službách, ktorá sa vzťahovala na rovnaké obdobie ako dohoda o letiskových službách z roku 2003. Spoločnosť So.Ge.A.AL mala na základe tejto dohody platiť marketingové príspevky i) [...] EUR ročne za prvú každodennú, celoročnú rotáciu na každej medzinárodnej trase; ii) [...] EUR za druhú každodennú, letnú rotáciu na každej trase, a iii) jednorazový úvodný marketingový príspevok vo výške [...] EUR v súvislosti s prvým rokom prevádzkovania každej medzinárodnej trasy inej ako trasa do Londýna a ďalších [...] EUR za každý druhý a tretí rok prevádzkovania takejto novej trasy. |
| --- | --- |

(100)

Dňa 1. septembra 2003 bola podpísaná aj dohoda o marketingových službách, ktorá sa vzťahovala na rovnaké obdobie ako dohoda o letiskových službách z roku 2003. Spoločnosť So.Ge.A.AL mala na základe tejto dohody platiť marketingové príspevky i) [...] EUR ročne za prvú každodennú, celoročnú rotáciu na každej medzinárodnej trase; ii) [...] EUR za druhú každodennú, letnú rotáciu na každej trase, a iii) jednorazový úvodný marketingový príspevok vo výške [...] EUR v súvislosti s prvým rokom prevádzkovania každej medzinárodnej trasy inej ako trasa do Londýna a ďalších [...] EUR za každý druhý a tretí rok prevádzkovania takejto novej trasy.

| (101) | Spoločnosť Ryanair mala pokračovať v poskytovaní služieb každodennej plánovanej osobnej leteckej dopravy medzi letiskom Alghero a Londýnom a mala začať poskytovať ďalšie služby každodennej osobnej leteckej dopravy medzi letiskom Alghero a letiskom Frankfurt-Hahn a/alebo iným miestom v sieti spoločnosti Ryanair (ďalej len „služby“). Spoločnosť Ryanair mala po porade so spoločnosťou So.Ge.A.AL vykonávať aj všetky služby a činnosti, ktoré obvykle poskytujú reklamné, spoločnosti, spoločnosti na podporu predaja a pre vzťahy s verejnosťou, ktoré pôsobia v rovnakej oblasti, ako napríklad (ale nielen):






  — | dizajn, úprava, výroba, vývoj, testovanie, realizácia, údržba a aktualizácia webových odkazov a webového sídla spoločnosti Ryanair a vykonávanie všetkých ostatných opatrení, ktoré spoločnosť Ryanair považuje za vhodné na tvorbu, údržbu a/alebo propagáciu reklamy, pokiaľ ide o rezervácie zákazníkov prostredníctvom internetu na letisko Alghero a z neho, |
| --- | --- | --- |

(101)

Spoločnosť Ryanair mala pokračovať v poskytovaní služieb každodennej plánovanej osobnej leteckej dopravy medzi letiskom Alghero a Londýnom a mala začať poskytovať ďalšie služby každodennej osobnej leteckej dopravy medzi letiskom Alghero a letiskom Frankfurt-Hahn a/alebo iným miestom v sieti spoločnosti Ryanair (ďalej len „služby“). Spoločnosť Ryanair mala po porade so spoločnosťou So.Ge.A.AL vykonávať aj všetky služby a činnosti, ktoré obvykle poskytujú reklamné, spoločnosti, spoločnosti na podporu predaja a pre vzťahy s verejnosťou, ktoré pôsobia v rovnakej oblasti, ako napríklad (ale nielen):

—

dizajn, úprava, výroba, vývoj, testovanie, realizácia, údržba a aktualizácia webových odkazov a webového sídla spoločnosti Ryanair a vykonávanie všetkých ostatných opatrení, ktoré spoločnosť Ryanair považuje za vhodné na tvorbu, údržbu a/alebo propagáciu reklamy, pokiaľ ide o rezervácie zákazníkov prostredníctvom internetu na letisko Alghero a z neho,

| — | návrh reklamy v angličtine a v inom jazyku (vo vhodných prípadoch) prispôsobenej internetovému médiu a realizácia podpory predaja a vzťahov s verejnosťou na tvorbu, udržiavanie a/alebo podporovanie informovanosti zákazníkov o službách prostredníctvom internetu, |
| --- | --- |

—

návrh reklamy v angličtine a v inom jazyku (vo vhodných prípadoch) prispôsobenej internetovému médiu a realizácia podpory predaja a vzťahov s verejnosťou na tvorbu, udržiavanie a/alebo podporovanie informovanosti zákazníkov o službách prostredníctvom internetu,

| — | návrh, úprava a výroba reklamných materiálov alebo inej relevantnej metódy propagácie služieb, |
| --- | --- |

—

návrh, úprava a výroba reklamných materiálov alebo inej relevantnej metódy propagácie služieb,

| — | dizajn, úprava a výroba reklamných materiálov alebo inej relevantnej metódy na propagáciu letiska Alghero v Spojenom kráľovstve a v každej inej krajine, v ktorej spoločnosť Ryanair otvorí trasu so službami, |
| --- | --- |

—

dizajn, úprava a výroba reklamných materiálov alebo inej relevantnej metódy na propagáciu letiska Alghero v Spojenom kráľovstve a v každej inej krajine, v ktorej spoločnosť Ryanair otvorí trasu so službami,

| — | informovanie tlače o službách, a tým ovplyvňovanie obyvateľstva, zoznámiť ich s regiónom okolo letiska Alghero a povzbudiť ich, aby lietali na predmetných trasách, |
| --- | --- |

—

informovanie tlače o službách, a tým ovplyvňovanie obyvateľstva, zoznámiť ich s regiónom okolo letiska Alghero a povzbudiť ich, aby lietali na predmetných trasách,

| — | zriadenie odkazu na jednom webovom sídle, ktoré navrhne spoločnosť So.Ge.A.AL a schváli spoločnosť Ryanair, na webové sídlo spoločnosti Ryanair za podmienky, že toto webové sídlo nebude obsahovať priamu funkciu online rezervácie hotela alebo požičania automobilu. |
| --- | --- |

—

zriadenie odkazu na jednom webovom sídle, ktoré navrhne spoločnosť So.Ge.A.AL a schváli spoločnosť Ryanair, na webové sídlo spoločnosti Ryanair za podmienky, že toto webové sídlo nebude obsahovať priamu funkciu online rezervácie hotela alebo požičania automobilu.

5.2.1.4.   Dohoda o letiskových službách z roku 2006 a marketingová dohoda so spoločnosťou AMS

| (102) | Dňa 3. apríla 2006 bola medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Ryanair dohodnutá nová dohoda o letiskových službách, ktorá nahradila dohodu o letiskových službách z roku 2003 a bola účinná od 1. januára 2006 do 31. decembra 2010 s možnosťou predĺženia o päť rokov. |
| --- | --- |

(102)

Dňa 3. apríla 2006 bola medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Ryanair dohodnutá nová dohoda o letiskových službách, ktorá nahradila dohodu o letiskových službách z roku 2003 a bola účinná od 1. januára 2006 do 31. decembra 2010 s možnosťou predĺženia o päť rokov.

| (103) | S touto dohodou bola spojená dodatková dohoda podpísaná 3. apríla 2006 na obdobie 1. januára 2006 – 31. decembra 2010, v ktorej boli stanovené cieľové hodnoty na celkový počet cestujúcich, ktoré mala dosiahnuť spoločnosť Ryanair, a poplatok za úspech, ktorý mala zaplatiť spoločnosť So.Ge.A.AL. Boli v nej stanovené aj sankcie pre spoločnosť Ryanair pre prípad nesplnenia cieľových hodnôt týkajúcich sa cestujúcich. |
| --- | --- |

(103)

S touto dohodou bola spojená dodatková dohoda podpísaná 3. apríla 2006 na obdobie 1. januára 2006 – 31. decembra 2010, v ktorej boli stanovené cieľové hodnoty na celkový počet cestujúcich, ktoré mala dosiahnuť spoločnosť Ryanair, a poplatok za úspech, ktorý mala zaplatiť spoločnosť So.Ge.A.AL. Boli v nej stanovené aj sankcie pre spoločnosť Ryanair pre prípad nesplnenia cieľových hodnôt týkajúcich sa cestujúcich.

| (104) | Marketingová dohoda z roku 2006 bola so spoločnosťou AMS (a nie Ryanair) podpísaná 3. apríla 2006 a pokrývala rovnaké obdobie ako dohoda o letiskových službách. Dohoda bola založená na záväzku spoločnosti Ryanair prevádzkovať určité trasy EÚ a splniť určité cieľové hodnoty týkajúce sa úrovne cestujúcich. Spoločnosť AMS poskytovala spoločnosti So.Ge.A.AL online reklamné služby za [...] EUR ročne. |
| --- | --- |

(104)

Marketingová dohoda z roku 2006 bola so spoločnosťou AMS (a nie Ryanair) podpísaná 3. apríla 2006 a pokrývala rovnaké obdobie ako dohoda o letiskových službách. Dohoda bola založená na záväzku spoločnosti Ryanair prevádzkovať určité trasy EÚ a splniť určité cieľové hodnoty týkajúce sa úrovne cestujúcich. Spoločnosť AMS poskytovala spoločnosti So.Ge.A.AL online reklamné služby za [...] EUR ročne.

5.2.1.5.   Dohoda o letiskových službách z roku 2010 a marketingová dohoda so spoločnosťou AMS

| (105) | Spoločnosti So.Ge.A.AL a Ryanair vyjadrili na začiatku roka 2010 svoj úmysel obnoviť podmienky existujúceho vzťahu rokovaním o novej dohode a 10. marca 2010 podpísali memorandum o porozumení. V memorande o porozumení je uvedené, že „spoločnosti Ryanair a So.Ge.A.AL budú od marca 2010 v dobrej viere rokovať o opätovnom vymedzení podmienok a ustanovení svojho partnerstva“. |
| --- | --- |

(105)

Spoločnosti So.Ge.A.AL a Ryanair vyjadrili na začiatku roka 2010 svoj úmysel obnoviť podmienky existujúceho vzťahu rokovaním o novej dohode a 10. marca 2010 podpísali memorandum o porozumení. V memorande o porozumení je uvedené, že „spoločnosti Ryanair a So.Ge.A.AL budú od marca 2010 v dobrej viere rokovať o opätovnom vymedzení podmienok a ustanovení svojho partnerstva“.

| (106) | Na tomto základe bola následne 20. októbra 2010 medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Ryanair podpísaná nová dohoda o letiskových službách, ktorá nahradila dohodu o letiskových službách z roku 2006. V tejto dohode bola stanovená nová štruktúra poplatkov a stimulov na obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013 s možnosťou predĺženia o päť rokov po uplynutí počiatočnej platnosti dohody. |
| --- | --- |

(106)

Na tomto základe bola následne 20. októbra 2010 medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Ryanair podpísaná nová dohoda o letiskových službách, ktorá nahradila dohodu o letiskových službách z roku 2006. V tejto dohode bola stanovená nová štruktúra poplatkov a stimulov na obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013 s možnosťou predĺženia o päť rokov po uplynutí počiatočnej platnosti dohody.

| (107) | Spoločnosť So.Ge.A.AL sa zaviazala platiť poplatky za úspech za určený počet letov a určitú úroveň prepravených cestujúcich a spoločnosť Ryanair sa zaviazala platiť poplatky za obsluhu a letiskové poplatky a vykonávať činnosti podpory predaja a vzťahov s verejnosťou. |
| --- | --- |

(107)

Spoločnosť So.Ge.A.AL sa zaviazala platiť poplatky za úspech za určený počet letov a určitú úroveň prepravených cestujúcich a spoločnosť Ryanair sa zaviazala platiť poplatky za obsluhu a letiskové poplatky a vykonávať činnosti podpory predaja a vzťahov s verejnosťou.

| (108) | V rovnaký deň bola podpísaná marketingová dohoda na obdobie štyroch rokov s možnosťou jej predĺženia o ďalšie štyri roky. Spoločnosť AMS poskytovala spoločnosti So.Ge.A.AL balík online reklamných služieb za tieto ročné sadzby: [...] EUR za rok 2010; [...] EUR za rok 2011; [...] EUR za rok 2012; [...] EUR za rok 2013. Marketingová dohoda bola v roku 2006 založená na záväzku spoločnosti Ryanair prevádzkovať určité trasy EÚ a splniť určité cieľové hodnoty týkajúce sa cestujúcich. |
| --- | --- |

(108)

V rovnaký deň bola podpísaná marketingová dohoda na obdobie štyroch rokov s možnosťou jej predĺženia o ďalšie štyri roky. Spoločnosť AMS poskytovala spoločnosti So.Ge.A.AL balík online reklamných služieb za tieto ročné sadzby: [...] EUR za rok 2010; [...] EUR za rok 2011; [...] EUR za rok 2012; [...] EUR za rok 2013. Marketingová dohoda bola v roku 2006 založená na záväzku spoločnosti Ryanair prevádzkovať určité trasy EÚ a splniť určité cieľové hodnoty týkajúce sa cestujúcich.

| (109) | Taliansko na žiadosť Komisie rekonštruovalo analýzu ziskovosti ex ante dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe prírastkových nákladov a príjmov, ktoré mohol súkromný subjekt v trhovom hospodárstve konajúci namiesto spoločnosti So.Ge.A.AL odôvodnene očakávať v čase uzatvorenia každej z týchto dohôd v priebehu vyšetrovaného obdobia, t. j. obdobie rokov 2000 – 2010 (ďalej len „správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2014“) (33). Podľa Talianska spoločnosť So.Ge.A.AL v čase uzatvorenia dohôd očakávala, že dohody so spoločnosťou Ryanair budú pre letisko ziskové. |
| --- | --- |

(109)

Taliansko na žiadosť Komisie rekonštruovalo analýzu ziskovosti ex ante dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe prírastkových nákladov a príjmov, ktoré mohol súkromný subjekt v trhovom hospodárstve konajúci namiesto spoločnosti So.Ge.A.AL odôvodnene očakávať v čase uzatvorenia každej z týchto dohôd v priebehu vyšetrovaného obdobia, t. j. obdobie rokov 2000 – 2010 (ďalej len „správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2014“) (33). Podľa Talianska spoločnosť So.Ge.A.AL v čase uzatvorenia dohôd očakávala, že dohody so spoločnosťou Ryanair budú pre letisko ziskové.

5.2.2.   Opatrenie 5 – Dohody s inými dopravcami

| (110) | Komisia v čase prijatia rozhodnutia z roku 2012 poznamenala, že spoločnosť So.Ge.A.AL poskytovala zrejme zľavy z letiskových poplatkov aj iným dopravcom ako len spoločnosti Ryanair. Hoci Komisia vedela o tom, že spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela marketingové dohody aj s inými dopravcami, v danej fáze neboli Komisii poskytnuté dostatočné informácie o týchto dohodách. |
| --- | --- |

(110)

Komisia v čase prijatia rozhodnutia z roku 2012 poznamenala, že spoločnosť So.Ge.A.AL poskytovala zrejme zľavy z letiskových poplatkov aj iným dopravcom ako len spoločnosti Ryanair. Hoci Komisia vedela o tom, že spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela marketingové dohody aj s inými dopravcami, v danej fáze neboli Komisii poskytnuté dostatočné informácie o týchto dohodách.

| (111) | Taliansko listom z 18. februára 2014 poskytlo Komisii analýzu ziskovosti na základe ex post údajov dohôd so spoločnosťami Alitalia, Meridiana a Volare s cieľom preukázať, že z hľadiska letiska existovali hospodárske dôvody na uzatvorenie dohôd s týmito leteckými dopravcami. K tomuto dátumu nebola predložená analýza dohody so spoločnosťou Germanwings. |
| --- | --- |

(111)

Taliansko listom z 18. februára 2014 poskytlo Komisii analýzu ziskovosti na základe ex post údajov dohôd so spoločnosťami Alitalia, Meridiana a Volare s cieľom preukázať, že z hľadiska letiska existovali hospodárske dôvody na uzatvorenie dohôd s týmito leteckými dopravcami. K tomuto dátumu nebola predložená analýza dohody so spoločnosťou Germanwings.

| (112) | Taliansko potom v liste z 25. marca 2014 poskytlo Komisii analýzu ziskovosti dohôd uzatvorených spoločnosťou So.Ge.A.AL so spoločnosťami Air One/Alitalia, Meridiana, Volare a Germanwings, ktorá mala preukázať, že o týchto dohodách sa na základe ex ante očakávalo, že budú pre spoločnosť So.Ge.A.AL ziskové. |
| --- | --- |

(112)

Taliansko potom v liste z 25. marca 2014 poskytlo Komisii analýzu ziskovosti dohôd uzatvorených spoločnosťou So.Ge.A.AL so spoločnosťami Air One/Alitalia, Meridiana, Volare a Germanwings, ktorá mala preukázať, že o týchto dohodách sa na základe ex ante očakávalo, že budú pre spoločnosť So.Ge.A.AL ziskové.

| (113) | Napokon Taliansko poskytlo Komisii 10. júna 2014 analýzu očakávanej ziskovosti dohôd o obsluhe, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami bmibaby, Air Vallée a Air Italy. |
| --- | --- |

(113)

Napokon Taliansko poskytlo Komisii 10. júna 2014 analýzu očakávanej ziskovosti dohôd o obsluhe, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami bmibaby, Air Vallée a Air Italy.

| (114) | Dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila s inými dopravcami než spoločnosťou Ryanair a ktoré sú predmetom vyšetrovania v tejto veci, sú predstavené v odôvodneniach 115 až 132. |
| --- | --- |

(114)

Dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila s inými dopravcami než spoločnosťou Ryanair a ktoré sú predmetom vyšetrovania v tejto veci, sú predstavené v odôvodneniach 115 až 132.

5.2.2.1.   Dohody so spoločnosťami Germanwings, Volare, Meridiana a Alitalia

| (115) | Spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila dohody o obsluhe a marketingové dohody so spoločnosťami Germanwings, Volare, Meridiana a Alitalia. |
| --- | --- |

(115)

Spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila dohody o obsluhe a marketingové dohody so spoločnosťami Germanwings, Volare, Meridiana a Alitalia.

i)   Germanwings

| (116) | Dohoda o obsluhe medzi spoločnosťou Germanwings a spoločnosťou So.Ge.A.AL bola podpísaná 19. marca 2007 a mala platiť od 25. marca 2007. Spoločnosť Germanwings mala na základe tejto dohody platiť spoločnosti So.Ge.A.AL [...] EUR za spiatočný let za služby obsluhy. |
| --- | --- |

(116)

Dohoda o obsluhe medzi spoločnosťou Germanwings a spoločnosťou So.Ge.A.AL bola podpísaná 19. marca 2007 a mala platiť od 25. marca 2007. Spoločnosť Germanwings mala na základe tejto dohody platiť spoločnosti So.Ge.A.AL [...] EUR za spiatočný let za služby obsluhy.

| (117) | Dňa 25. marca 2007 bola medzi spoločnosťou Germanwings a spoločnosťou So.Ge.A.AL podpísaná marketingová dohoda, na základe ktorej sa dopravca zaviazal prevádzkovať určité trasy EÚ a splniť určité cieľové hodnoty týkajúce sa cestujúcich a frekvencie. Dohoda mala platiť od 25. marca 2007 do 31. októbra 2009. Spoločnosť Germanwings však na letisku Alghero pôsobila len v roku 2007. Podľa Talianska sa dopravca rozhodol prestať pôsobiť na letisku Alghero, lebo nevedel dosiahnuť dostatočný objem dopravy na dosiahnutie prahu ziskovosti z finančného hľadiska. |
| --- | --- |

(117)

Dňa 25. marca 2007 bola medzi spoločnosťou Germanwings a spoločnosťou So.Ge.A.AL podpísaná marketingová dohoda, na základe ktorej sa dopravca zaviazal prevádzkovať určité trasy EÚ a splniť určité cieľové hodnoty týkajúce sa cestujúcich a frekvencie. Dohoda mala platiť od 25. marca 2007 do 31. októbra 2009. Spoločnosť Germanwings však na letisku Alghero pôsobila len v roku 2007. Podľa Talianska sa dopravca rozhodol prestať pôsobiť na letisku Alghero, lebo nevedel dosiahnuť dostatočný objem dopravy na dosiahnutie prahu ziskovosti z finančného hľadiska.

| (118) | V marketingovej dohode bol stanovený tzv. štartovací príspevok vo výške [...] EUR, ktorý mala spoločnosť So.Ge.A.AL zaplatiť spoločnosti Germanwings „na propagáciu letiska Alghero s cieľom zvýšiť objem odlietajúcich cestujúcich otvorením novej trasy“. |
| --- | --- |

(118)

V marketingovej dohode bol stanovený tzv. štartovací príspevok vo výške [...] EUR, ktorý mala spoločnosť So.Ge.A.AL zaplatiť spoločnosti Germanwings „na propagáciu letiska Alghero s cieľom zvýšiť objem odlietajúcich cestujúcich otvorením novej trasy“.

| (119) | V marketingovej dohode bol stanovený aj poplatok za úspech, ktorý mala spoločnosť So.Ge.A.AL platiť spoločnosti Germanwings, ak letecký dopravca splní stanovené cieľové hodnoty týkajúce objemu prepravy. V dohode boli stanovené aj sankcie, ktoré mala spoločnosť Germanwings platiť spoločnosti So.Ge.A.AL v prípade, že letecký dopravca zruší 10 % svojich letov alebo nesplní stanovené cieľové hodnoty týkajúce sa objemu prepravy. |
| --- | --- |

(119)

V marketingovej dohode bol stanovený aj poplatok za úspech, ktorý mala spoločnosť So.Ge.A.AL platiť spoločnosti Germanwings, ak letecký dopravca splní stanovené cieľové hodnoty týkajúce objemu prepravy. V dohode boli stanovené aj sankcie, ktoré mala spoločnosť Germanwings platiť spoločnosti So.Ge.A.AL v prípade, že letecký dopravca zruší 10 % svojich letov alebo nesplní stanovené cieľové hodnoty týkajúce sa objemu prepravy.

ii)   Volare

| (120) | Spoločnosť Volare podpísala 29. novembra 2007 dohodu o obsluhe a marketingovú dohodu so spoločnosťou So.Ge.A.AL. |
| --- | --- |

(120)

Spoločnosť Volare podpísala 29. novembra 2007 dohodu o obsluhe a marketingovú dohodu so spoločnosťou So.Ge.A.AL.

| (121) | V dohode o obsluhe boli stanovené ciele, ktoré mal dopravca splniť z hľadiska počtu cestujúcich a letov za rok, a príslušné poplatky za úspech, ktoré mala zaplatiť spoločnosť So.Ge.A.AL. |
| --- | --- |

(121)

V dohode o obsluhe boli stanovené ciele, ktoré mal dopravca splniť z hľadiska počtu cestujúcich a letov za rok, a príslušné poplatky za úspech, ktoré mala zaplatiť spoločnosť So.Ge.A.AL.

| (122) | V marketingovej dohode bol stanovený ročný marketingový poplatok vo výške [...] EUR, ktorý mal prevádzkovateľ letiska platiť za „reklamnú podporu za prvý rok činnosti“. Marketingová dohoda platila od 28. októbra 2007 do 31. októbra 2010. |
| --- | --- |

(122)

V marketingovej dohode bol stanovený ročný marketingový poplatok vo výške [...] EUR, ktorý mal prevádzkovateľ letiska platiť za „reklamnú podporu za prvý rok činnosti“. Marketingová dohoda platila od 28. októbra 2007 do 31. októbra 2010.

iii)   Meridiana

| (123) | Spoločnosť Meridiana pôsobila na letisku Alghero v rokoch 2000, 2001 a 2010. |
| --- | --- |

(123)

Spoločnosť Meridiana pôsobila na letisku Alghero v rokoch 2000, 2001 a 2010.

| (124) | V rokoch 2000 a 2001 neposkytovala spoločnosť Meridiana pravidelné služby z letiska Alghero, ale poskytovala len letové služby na základe požiadaviek na prenájom letov. Preto neboli medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Meridiana podpísané žiadne formálne dohody o obsluhe. Dopravca platil spoločnosti So.Ge.A.AL zverejnené letiskové poplatky za všetky letiskové služby. |
| --- | --- |

(124)

V rokoch 2000 a 2001 neposkytovala spoločnosť Meridiana pravidelné služby z letiska Alghero, ale poskytovala len letové služby na základe požiadaviek na prenájom letov. Preto neboli medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Meridiana podpísané žiadne formálne dohody o obsluhe. Dopravca platil spoločnosti So.Ge.A.AL zverejnené letiskové poplatky za všetky letiskové služby.

| (125) | Spoločnosť Meridiana na letisku nepôsobila v rokoch 2002 – 2010. V roku 2010 začala spoločnosť Meridiana vykonávať činnosť na letisku a podpísala so spoločnosťou So.Ge.A.AL marketingovú dohodu aj dohodu o obsluhe. |
| --- | --- |

(125)

Spoločnosť Meridiana na letisku nepôsobila v rokoch 2002 – 2010. V roku 2010 začala spoločnosť Meridiana vykonávať činnosť na letisku a podpísala so spoločnosťou So.Ge.A.AL marketingovú dohodu aj dohodu o obsluhe.

| (126) | Dohoda o obsluhe bola podpísaná 28. apríla 2010 a vzťahovala sa na obdobie od apríla 2010 do apríla 2011. Spoločnosť Meridiana mala na základe tejto dohody platiť spoločnosti So.Ge.A.AL [...] EUR za spiatočný let za služby obsluhy. |
| --- | --- |

(126)

Dohoda o obsluhe bola podpísaná 28. apríla 2010 a vzťahovala sa na obdobie od apríla 2010 do apríla 2011. Spoločnosť Meridiana mala na základe tejto dohody platiť spoločnosti So.Ge.A.AL [...] EUR za spiatočný let za služby obsluhy.

| (127) | Marketingová dohoda bola podpísaná 20. októbra 2010 a vzťahovala sa na obdobie od júna 2010 do októbra 2010. V dohode bola stanovená jednorazová platba vo výške [...] EUR (bez DPH), ktorú mala spoločnosť So.Ge.A.AL zaplatiť spoločnosti Meridiana v súvislosti so začatím letov na trasách z/do Milána, Verony a Bari v lete 2010. Platba bola podmienená tým, že spoločnosť Meridiana musí splniť určité cieľové hodnoty týkajúce sa objemu dopravy. Podľa Talianska spoločnosť So.Ge.A.AL počas obdobia, keď dohoda so spoločnosťou Meridiana platila so spätnou účinnosťou, dohodla s dopravcom podobné podmienky, ktoré boli nakoniec zahrnuté do podpísanej dohody. Taliansko predložilo v tomto zmysle Komisii návrh dohody, o ktorej vtedy spoločnosti Meridiana a So.Ge.A.AL rokovali, zo 7. júna 2010. |
| --- | --- |

(127)

Marketingová dohoda bola podpísaná 20. októbra 2010 a vzťahovala sa na obdobie od júna 2010 do októbra 2010. V dohode bola stanovená jednorazová platba vo výške [...] EUR (bez DPH), ktorú mala spoločnosť So.Ge.A.AL zaplatiť spoločnosti Meridiana v súvislosti so začatím letov na trasách z/do Milána, Verony a Bari v lete 2010. Platba bola podmienená tým, že spoločnosť Meridiana musí splniť určité cieľové hodnoty týkajúce sa objemu dopravy. Podľa Talianska spoločnosť So.Ge.A.AL počas obdobia, keď dohoda so spoločnosťou Meridiana platila so spätnou účinnosťou, dohodla s dopravcom podobné podmienky, ktoré boli nakoniec zahrnuté do podpísanej dohody. Taliansko predložilo v tomto zmysle Komisii návrh dohody, o ktorej vtedy spoločnosti Meridiana a So.Ge.A.AL rokovali, zo 7. júna 2010.

iv)   Air One/Alitalia

| (128) | Spoločnosť Air One/Alitalia do roku 2010 nepodpísala žiadnu formálnu dohodu so spoločnosťou So.Ge.A.AL a platila spoločnosti So.Ge.A.AL zverejnené letecké poplatky za všetky letiskové služby. Spoločnosť So.Ge.A.AL neposkytovala spoločnosti Air One/Alitalia do roku 2010 služby pozemnej obsluhy. |
| --- | --- |

(128)

Spoločnosť Air One/Alitalia do roku 2010 nepodpísala žiadnu formálnu dohodu so spoločnosťou So.Ge.A.AL a platila spoločnosti So.Ge.A.AL zverejnené letecké poplatky za všetky letiskové služby. Spoločnosť So.Ge.A.AL neposkytovala spoločnosti Air One/Alitalia do roku 2010 služby pozemnej obsluhy.

| (129) | V roku 2010 začala spoločnosť So.Ge.A.AL poskytovať spoločnosti Air One/Alitalia služby pozemnej obsluhy. Výsledkom bolo, že spoločnosť Air One/Alitalia podpísala so spoločnosťou So.Ge.A.AL dohodu o obsluhe. Tieto dve strany uzatvorili aj marketingovú dohodu, ktorá súvisela so spustením medzinárodných letov z letiska Alghero spoločnosťou Air One/Alitalia. |
| --- | --- |

(129)

V roku 2010 začala spoločnosť So.Ge.A.AL poskytovať spoločnosti Air One/Alitalia služby pozemnej obsluhy. Výsledkom bolo, že spoločnosť Air One/Alitalia podpísala so spoločnosťou So.Ge.A.AL dohodu o obsluhe. Tieto dve strany uzatvorili aj marketingovú dohodu, ktorá súvisela so spustením medzinárodných letov z letiska Alghero spoločnosťou Air One/Alitalia.

| (130) | Marketingová dohoda bola podpísaná 20. októbra 2010 a vzťahovala sa na obdobie od 7. júna 2010 do 30. septembra 2010. Taliansko predložilo Komisii návrh dohody, o ktorej vtedy spoločnosti Alitalia a So.Ge.A.AL rokovali, v máji 2010. V podpísanej dohode bola stanovená jednorazová marketingová platba vo výške [...] EUR, ktorú mala spoločnosť Air One/Alitalia dostať za poskytovanie marketingových služieb spoločnosti So.Ge.A.AL v tomto období, s možnosťou predĺženia dohody na roky 2011 a 2012. |
| --- | --- |

(130)

Marketingová dohoda bola podpísaná 20. októbra 2010 a vzťahovala sa na obdobie od 7. júna 2010 do 30. septembra 2010. Taliansko predložilo Komisii návrh dohody, o ktorej vtedy spoločnosti Alitalia a So.Ge.A.AL rokovali, v máji 2010. V podpísanej dohode bola stanovená jednorazová marketingová platba vo výške [...] EUR, ktorú mala spoločnosť Air One/Alitalia dostať za poskytovanie marketingových služieb spoločnosti So.Ge.A.AL v tomto období, s možnosťou predĺženia dohody na roky 2011 a 2012.

| (131) | Dohoda o obsluhe bola medzi spoločnosťami Air One/Alitalia a So.Ge.A.AL podpísaná 30. novembra 2010 na obdobie šiestich rokov a boli v nej stanovené poplatky za obsluhu, ktorú mala spoločnosť Air One/Alitalia platiť spoločnosti So.Ge.A.AL za domáce a medzinárodné trasy. |
| --- | --- |

(131)

Dohoda o obsluhe bola medzi spoločnosťami Air One/Alitalia a So.Ge.A.AL podpísaná 30. novembra 2010 na obdobie šiestich rokov a boli v nej stanovené poplatky za obsluhu, ktorú mala spoločnosť Air One/Alitalia platiť spoločnosti So.Ge.A.AL za domáce a medzinárodné trasy.

5.2.2.2.   Dohody o obsluhe s ďalšími dopravcami

| (132) | Komisia vyšetrovala aj dohody o pozemnej obsluhe, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air Italy, Bmibaby a Air Vallée. Dohody boli uzatvorené na obdobie od jedného mesiaca (Air Vallée) až viac ako dva roky (Air Italy) a boli v nich stanovené poplatky, ktoré mali dopravcovia platiť.

  Tabuľka 6


  Dohody o obsluhe so spoločnosťami Air Italy, Bmibaby a Air Vallée








  Dátum uzatvorenia | Dopravca | Trvanie |
| --- | --- | --- | --- |
| 28.5.2008 | Air Italy | 1.6.2008 – 31.12.2010 |
| 29.7.2010 | Bmibaby | 29.5.2010 – 30.9.2010 |
| 2010 | Air Vallée | 9.8.2010 – 30.8.2010 |

(132)

Komisia vyšetrovala aj dohody o pozemnej obsluhe, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air Italy, Bmibaby a Air Vallée. Dohody boli uzatvorené na obdobie od jedného mesiaca (Air Vallée) až viac ako dva roky (Air Italy) a boli v nich stanovené poplatky, ktoré mali dopravcovia platiť.

Tabuľka 6

Dohody o obsluhe so spoločnosťami Air Italy, Bmibaby a Air Vallée

Dátum uzatvorenia

Dopravca

Trvanie

28.5.2008

Air Italy

1.6.2008 – 31.12.2010

29.7.2010

Bmibaby

29.5.2010 – 30.9.2010

2010

Air Vallée

9.8.2010 – 30.8.2010

6.   SPRÁVA SPOLOČNOSTI ECORYS

| (133) | Komisia v priebehu vyšetrovania požiadala spoločnosť Ecorys, aby vypracovala správu o finančných výsledkoch spoločnosti So.Ge.A.AL a zistila, či sa prevádzkovateľ letiska pri uzatváraní dohôd s leteckými dopravcami správal ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Správa spoločnosti Ecorys bola predložená 30. marca 2011. |
| --- | --- |

(133)

Komisia v priebehu vyšetrovania požiadala spoločnosť Ecorys, aby vypracovala správu o finančných výsledkoch spoločnosti So.Ge.A.AL a zistila, či sa prevádzkovateľ letiska pri uzatváraní dohôd s leteckými dopravcami správal ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Správa spoločnosti Ecorys bola predložená 30. marca 2011.

| (134) | V správe spoločnosti Ecorys sa konštatovalo, že správanie spoločnosti So.Ge.A.AL bolo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Ecorys usúdila, že obchodná stratégia, ktorú realizovala spoločnosť So.Ge.A.AL, prinášala výsledky. Táto stratégia zahŕňala, že prevádzkovateľ letiska podal žiadosť o úplnú koncesiu na prevádzkovanie letiska, že bola rozšírená kapacita terminálu a že boli podpísané dohody s nízkonákladovými dopravcami zamerané na stimulovanie medzinárodných tokov prepravy. Spoločnosť Ecorys konštatovala, že z hľadiska zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve bolo uzatvorenie dohôd so spoločnosťou Ryanair racionálnym rozhodnutím, lebo tieto dohody zabezpečovali značný nárast dopravy, ktorý mal zvýšiť príjem z leteckej a inej činnosti. Podľa spoločnosti Ecorys mohla spoločnosť So.Ge.A.AL odôvodnene očakávať, že prínosy vyplývajúce z týchto dohôd v dlhodobom meradle prevážia prírastkové náklady. |
| --- | --- |

(134)

V správe spoločnosti Ecorys sa konštatovalo, že správanie spoločnosti So.Ge.A.AL bolo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Ecorys usúdila, že obchodná stratégia, ktorú realizovala spoločnosť So.Ge.A.AL, prinášala výsledky. Táto stratégia zahŕňala, že prevádzkovateľ letiska podal žiadosť o úplnú koncesiu na prevádzkovanie letiska, že bola rozšírená kapacita terminálu a že boli podpísané dohody s nízkonákladovými dopravcami zamerané na stimulovanie medzinárodných tokov prepravy. Spoločnosť Ecorys konštatovala, že z hľadiska zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve bolo uzatvorenie dohôd so spoločnosťou Ryanair racionálnym rozhodnutím, lebo tieto dohody zabezpečovali značný nárast dopravy, ktorý mal zvýšiť príjem z leteckej a inej činnosti. Podľa spoločnosti Ecorys mohla spoločnosť So.Ge.A.AL odôvodnene očakávať, že prínosy vyplývajúce z týchto dohôd v dlhodobom meradle prevážia prírastkové náklady.

7.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

7.1.   EXISTENCIA POMOCI V PROSPECH SPOLOČNOSTI SO.GE.A.AL

| (135) | Pokiaľ ide o možnú pomoc v prospech prevádzkovateľa letiska, Komisia poznamenáva, že pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris sa vybudovanie a prevádzkovanie infraštruktúry letiska nepovažovali za hospodársku činnosť v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (34). Keďže o časti posudzovaných opatrení bolo rozhodnuté pred rokom 2001, Komisia poznamenáva, že musí posúdiť, či vyplývajú z právne záväzných záväzkov prijatých pred vydaním rozsudku vo veci Aéroports de Paris, t. j. 12. decembra 2000 (35), takže patria mimo pôsobnosť pravidiel o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(135)

Pokiaľ ide o možnú pomoc v prospech prevádzkovateľa letiska, Komisia poznamenáva, že pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris sa vybudovanie a prevádzkovanie infraštruktúry letiska nepovažovali za hospodársku činnosť v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (34). Keďže o časti posudzovaných opatrení bolo rozhodnuté pred rokom 2001, Komisia poznamenáva, že musí posúdiť, či vyplývajú z právne záväzných záväzkov prijatých pred vydaním rozsudku vo veci Aéroports de Paris, t. j. 12. decembra 2000 (35), takže patria mimo pôsobnosť pravidiel o štátnej pomoci.

| (136) | Komisia tiež pripomenula, že pokiaľ financovanie činností, ktoré normálne patria do zodpovednosti štátu pri výkone verejných právomocí, bolo obmedzené na úhradu nákladov a nepoužilo sa na financovanie iných hospodárskych činností (36), na toto financovanie sa nevzťahujú pravidlá štátnej pomoci. Komisia nemala v čase prijatia rozhodnutia z roku 2012 dostatočné informácie o povahe (hospodárskych alebo iných) činností, ktoré vykonávala spoločnosť So.Ge.A.AL, o nákladoch súvisiacich s infraštruktúrou financovaných z vyšetrovaných opatrení, ani či boli určité náklady v podstate spojené s činnosťami v pôsobnosti verejného poriadku. Komisia vyzvala Taliansko, aby vysvetlilo, ktoré činnosti sa musia považovať za iné ako hospodárske činnosti a ktoré náklady spojené s týmito činnosťami, ak vôbec, boli financované z opatrení, ktoré sú predmetom vyšetrovania Komisie. |
| --- | --- |

(136)

Komisia tiež pripomenula, že pokiaľ financovanie činností, ktoré normálne patria do zodpovednosti štátu pri výkone verejných právomocí, bolo obmedzené na úhradu nákladov a nepoužilo sa na financovanie iných hospodárskych činností (36), na toto financovanie sa nevzťahujú pravidlá štátnej pomoci. Komisia nemala v čase prijatia rozhodnutia z roku 2012 dostatočné informácie o povahe (hospodárskych alebo iných) činností, ktoré vykonávala spoločnosť So.Ge.A.AL, o nákladoch súvisiacich s infraštruktúrou financovaných z vyšetrovaných opatrení, ani či boli určité náklady v podstate spojené s činnosťami v pôsobnosti verejného poriadku. Komisia vyzvala Taliansko, aby vysvetlilo, ktoré činnosti sa musia považovať za iné ako hospodárske činnosti a ktoré náklady spojené s týmito činnosťami, ak vôbec, boli financované z opatrení, ktoré sú predmetom vyšetrovania Komisie.

7.1.1.   Opatrenie 1 – Kapitálové injekcie

| (137) | Komisia vyjadrila vážne obavy, či sú kapitálové injekcie v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Poznamenala, že spoločnosť So.Ge.A.AL fungovala od roku 2000 stále so stratou a že jej finančné výsledky sa zjavne zhoršili po udelení úplnej koncesie. Zdá sa, že to je v rozpore s tvrdením Talianska, že slabé výsledky spoločnosti sú zapríčinené najmä nemožnosťou plne využiť činnosti spojené s letiskom pre čiastočnú/dočasnú koncesiu. |
| --- | --- |

(137)

Komisia vyjadrila vážne obavy, či sú kapitálové injekcie v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Poznamenala, že spoločnosť So.Ge.A.AL fungovala od roku 2000 stále so stratou a že jej finančné výsledky sa zjavne zhoršili po udelení úplnej koncesie. Zdá sa, že to je v rozpore s tvrdením Talianska, že slabé výsledky spoločnosti sú zapríčinené najmä nemožnosťou plne využiť činnosti spojené s letiskom pre čiastočnú/dočasnú koncesiu.

| (138) | Komisia ďalej poznamenala, že Taliansko v tom čase poskytlo len úvahy ex post na podporenie svojich tvrdení, že opatrenia vychádzali z vyhliadok ziskovosti. Navyše sa zdá, že táto analýza sa týkala celkového prínosu, ktorý región Sardínie RAS získal zo zvýšenia úrovne prepravy, a teda príjmov, ktoré by súkromný investor nebral do úvahy v analýze ziskovosti svojej investície. Komisia na tomto základe predbežne usúdila, že kapitálové injekcie poskytli prevádzkovateľovi letiska výhodu a predstavovali prevádzkovú pomoc v jeho prospech. |
| --- | --- |

(138)

Komisia ďalej poznamenala, že Taliansko v tom čase poskytlo len úvahy ex post na podporenie svojich tvrdení, že opatrenia vychádzali z vyhliadok ziskovosti. Navyše sa zdá, že táto analýza sa týkala celkového prínosu, ktorý región Sardínie RAS získal zo zvýšenia úrovne prepravy, a teda príjmov, ktoré by súkromný investor nebral do úvahy v analýze ziskovosti svojej investície. Komisia na tomto základe predbežne usúdila, že kapitálové injekcie poskytli prevádzkovateľovi letiska výhodu a predstavovali prevádzkovú pomoc v jeho prospech.

| (139) | Komisia na záver poznamenala, že aj keby sa spoločnosť So.Ge.A.AL kvalifikovala ako podnik v ťažkostiach na základe usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (37), Taliansko nepredložilo Komisii nič na podporenie záveru, že táto pomoc spĺňa požiadavky na súlad s týmito usmerneniami. |
| --- | --- |

(139)

Komisia na záver poznamenala, že aj keby sa spoločnosť So.Ge.A.AL kvalifikovala ako podnik v ťažkostiach na základe usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (37), Taliansko nepredložilo Komisii nič na podporenie záveru, že táto pomoc spĺňa požiadavky na súlad s týmito usmerneniami.

7.1.2.   Opatrenie 2 – Financovanie zariadenia a prác

| (140) | Komisii neboli predložené dostatočné informácie o príspevkoch na zariadenie a práce v hodnote 6 540 269 EUR, ktoré spoločnosti So.Ge.A.AL poskytol región Sardínie RAS v období rokov 1998 – 2009. Taliansko bolo vyzvané, aby bližšie vymedzilo presnú povahu nákladov, na ktoré prispel región Sardínie RAS. |
| --- | --- |

(140)

Komisii neboli predložené dostatočné informácie o príspevkoch na zariadenie a práce v hodnote 6 540 269 EUR, ktoré spoločnosti So.Ge.A.AL poskytol región Sardínie RAS v období rokov 1998 – 2009. Taliansko bolo vyzvané, aby bližšie vymedzilo presnú povahu nákladov, na ktoré prispel región Sardínie RAS.

7.1.3.   Opatrenie 3 – Investície do infraštruktúry a vybavenia letiska

| (141) | Komisia poznamenala, že spoločnosť So.Ge.A.AL v období rokov 2001 – 2010 zaplatila štátu 3 042 887 EUR na poplatkoch za používanie infraštruktúry letiska, pričom štát financoval v období rokov 2004 – 2010 investície do infraštruktúry vo výške 46 940 534 EUR a vybavenie v hodnote 284 782 EUR. |
| --- | --- |

(141)

Komisia poznamenala, že spoločnosť So.Ge.A.AL v období rokov 2001 – 2010 zaplatila štátu 3 042 887 EUR na poplatkoch za používanie infraštruktúry letiska, pričom štát financoval v období rokov 2004 – 2010 investície do infraštruktúry vo výške 46 940 534 EUR a vybavenie v hodnote 284 782 EUR.

| (142) | Komisia ďalej poznamenala, že udelenie úplnej koncesie spoločnosti So.Ge.A.AL v roku 2007 zrejme neviedlo k zvýšeniu úrovne koncesných poplatkov. Komisia na tomto základe zaujala predbežné stanovisko, že koncesný poplatok bol zjavne neúmerný verejnému financovaniu, ktoré poskytol štát v súvislosti s investíciami do infraštruktúry. Komisia preto predbežne usúdila, že spoločnosť So.Ge.A.AL mohla získať výhodu, keď platila koncesný poplatok v nižšej výške, ako bola trhová cena. |
| --- | --- |

(142)

Komisia ďalej poznamenala, že udelenie úplnej koncesie spoločnosti So.Ge.A.AL v roku 2007 zrejme neviedlo k zvýšeniu úrovne koncesných poplatkov. Komisia na tomto základe zaujala predbežné stanovisko, že koncesný poplatok bol zjavne neúmerný verejnému financovaniu, ktoré poskytol štát v súvislosti s investíciami do infraštruktúry. Komisia preto predbežne usúdila, že spoločnosť So.Ge.A.AL mohla získať výhodu, keď platila koncesný poplatok v nižšej výške, ako bola trhová cena.

| (143) | Taliansko bolo vyzvané, aby predložilo obchodný plán ex ante, v ktorom budú preukázané vyhliadky na ziskovosť investícií do infraštruktúry, ktoré vykonali verejné subjekty na letisku Alghero, na podporenie tvrdení, že tieto investície boli v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(143)

Taliansko bolo vyzvané, aby predložilo obchodný plán ex ante, v ktorom budú preukázané vyhliadky na ziskovosť investícií do infraštruktúry, ktoré vykonali verejné subjekty na letisku Alghero, na podporenie tvrdení, že tieto investície boli v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.

7.2.   PREDBEŽNÉ STANOVISKÁ K ZLUČITEĽNOSTI POMOCI V PROSPECH SPOLOČNOSTI SO.GE.A.AL

| (144) | Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL podľa článku 107 ods. 3 zmluvy na základe usmernení o leteckej doprave z roku 2005. |
| --- | --- |

(144)

Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL podľa článku 107 ods. 3 zmluvy na základe usmernení o leteckej doprave z roku 2005.

| (145) | Hoci sa zdá, že cieľom opatrení bolo splnenie cieľa všeobecného záujmu, ktorý bol jasne vymedzený, Komisia nemala dostatočné informácie na posúdenie, či bola infraštruktúra na letisku Alghero potrebná a primeraná stanovenému cieľu. Komisia nemala ani dostatočné podklady na posúdenie vyhliadok na využitie tejto infraštruktúry v strednodobom meradle. Komisia mala pochybnosti aj o tom, či bola infraštruktúra letiska poskytnutá leteckým dopravcom k dispozícii za nediskriminačných podmienok. |
| --- | --- |

(145)

Hoci sa zdá, že cieľom opatrení bolo splnenie cieľa všeobecného záujmu, ktorý bol jasne vymedzený, Komisia nemala dostatočné informácie na posúdenie, či bola infraštruktúra na letisku Alghero potrebná a primeraná stanovenému cieľu. Komisia nemala ani dostatočné podklady na posúdenie vyhliadok na využitie tejto infraštruktúry v strednodobom meradle. Komisia mala pochybnosti aj o tom, či bola infraštruktúra letiska poskytnutá leteckým dopravcom k dispozícii za nediskriminačných podmienok.

| (146) | Napokon, Komisia mala so zreteľom na to, že určité investície do infraštruktúry sa v danej fáze zdali byť výsledkom zmluvných povinností spoločnosti So.Ge.A.AL voči spoločnosti Ryanair, pochybnosti o potrebe pomoci na financovanie týchto investícií. |
| --- | --- |

(146)

Napokon, Komisia mala so zreteľom na to, že určité investície do infraštruktúry sa v danej fáze zdali byť výsledkom zmluvných povinností spoločnosti So.Ge.A.AL voči spoločnosti Ryanair, pochybnosti o potrebe pomoci na financovanie týchto investícií.

7.3.   MOŽNÁ POMOC V PROSPECH LETECKÝCH DOPRAVCOV

| (147) | Komisia zaujala predbežné stanovisko, že rozhodnutia týkajúce sa prevádzkových podmienok leteckých dopravcov na letisku Alghero pravdepodobne zahŕňali štátne zdroje a možno ich pripísať štátu. |
| --- | --- |

(147)

Komisia zaujala predbežné stanovisko, že rozhodnutia týkajúce sa prevádzkových podmienok leteckých dopravcov na letisku Alghero pravdepodobne zahŕňali štátne zdroje a možno ich pripísať štátu.

7.3.1.   Opatrenie 4 – Dohody medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťami Ryanair/AMS

| (148) | Komisia ako prvé poznamenala, že spoločnosť AMS je dcérska spoločnosť spoločnosti Ryanair v jej 100 % vlastníctve, ktorá bola zriadená s osobitným cieľom poskytovať marketingové služby prostredníctvom webového sídla spoločnosti Ryanair a ktorá neposkytuje žiadne iné služby. Komisia na tomto základe zaujala predbežné stanovisko, že na posúdenie prítomnosti selektívnej výhody sa spoločnosti Ryanair a AMS musia posudzovať ako jeden subjekt. Komisia zaujala tiež stanovisko, že pri posúdení, či sú opatrenia týkajúce sa spoločnosti Ryanair/AMS v súlade s trhom, musí sa správanie spoločnosti So.Ge.A.AL posúdiť spoločne so správaním regiónu Sardínie RAS a/alebo ďalších verejných akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL v priebehu vyšetrovaného obdobia. Komisia usúdila, že na účely posúdenia zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemožno oddeľovať dohody o letiskových službách a marketingové dohody a ich finančné dôsledky, takže musia byť predmetom spoločného posúdenia. |
| --- | --- |

(148)

Komisia ako prvé poznamenala, že spoločnosť AMS je dcérska spoločnosť spoločnosti Ryanair v jej 100 % vlastníctve, ktorá bola zriadená s osobitným cieľom poskytovať marketingové služby prostredníctvom webového sídla spoločnosti Ryanair a ktorá neposkytuje žiadne iné služby. Komisia na tomto základe zaujala predbežné stanovisko, že na posúdenie prítomnosti selektívnej výhody sa spoločnosti Ryanair a AMS musia posudzovať ako jeden subjekt. Komisia zaujala tiež stanovisko, že pri posúdení, či sú opatrenia týkajúce sa spoločnosti Ryanair/AMS v súlade s trhom, musí sa správanie spoločnosti So.Ge.A.AL posúdiť spoločne so správaním regiónu Sardínie RAS a/alebo ďalších verejných akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL v priebehu vyšetrovaného obdobia. Komisia usúdila, že na účely posúdenia zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemožno oddeľovať dohody o letiskových službách a marketingové dohody a ich finančné dôsledky, takže musia byť predmetom spoločného posúdenia.

| (149) | Komisia pripomenula, že na uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemožno brať do úvahy faktory regionálneho rozvoja. Poznamenala tiež, že podľa informácií, ktoré mala k dispozícii v danej fáze, nebol vypracovaný žiadny obchodný plán alebo analýza ex ante dohôd podpísaných so spoločnosťami Ryanair/AMS ako základ rozhodnutia spoločnosti So.Ge.A.AL uzatvoriť takéto dohody. |
| --- | --- |

(149)

Komisia pripomenula, že na uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemožno brať do úvahy faktory regionálneho rozvoja. Poznamenala tiež, že podľa informácií, ktoré mala k dispozícii v danej fáze, nebol vypracovaný žiadny obchodný plán alebo analýza ex ante dohôd podpísaných so spoločnosťami Ryanair/AMS ako základ rozhodnutia spoločnosti So.Ge.A.AL uzatvoriť takéto dohody.

| (150) | Komisia na tomto základe vyjadrila pochybnosti, či sa spoločnosť So.Ge.A.AL a región Sardínie RAS vo vzťahu k spoločnostiam Ryanair/AMS správali ako investor v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(150)

Komisia na tomto základe vyjadrila pochybnosti, či sa spoločnosť So.Ge.A.AL a región Sardínie RAS vo vzťahu k spoločnostiam Ryanair/AMS správali ako investor v trhovom hospodárstve.

7.3.2.   Opatrenie 5 – Dohody s inými leteckými dopravcami ako so spoločnosťou Ryanair

| (151) | Komisia poznamenala, že spoločnosť So.Ge.A.AL uplatňovala značné zľavy z letiskových poplatkov pre iných leteckých dopravcov ako spoločnosť Ryanair, napríklad v závislosti od otvorenia nových trás a zvýšenia objemu prepravy. Komisia vyzvala Taliansko, aby predložilo všetky obchodné plány, štúdie alebo dokumenty ex ante, v ktorých sa posudzuje ziskovosť pre prevádzkovateľa letiska každej z dohôd s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku, alebo ak takéto dokumenty nie sú k dispozícii, posledný predpokladaný rozpočet spoločnosti So.Ge.A.AL vypracovaný pred uzatvorením týchto dohôd. Komisia na tomto základe vyjadrila pochybnosti, či sa spoločnosť So.Ge.A.AL a región Sardínie RAS vo vzťahu k dopravcom pôsobiacim na letisku správali ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(151)

Komisia poznamenala, že spoločnosť So.Ge.A.AL uplatňovala značné zľavy z letiskových poplatkov pre iných leteckých dopravcov ako spoločnosť Ryanair, napríklad v závislosti od otvorenia nových trás a zvýšenia objemu prepravy. Komisia vyzvala Taliansko, aby predložilo všetky obchodné plány, štúdie alebo dokumenty ex ante, v ktorých sa posudzuje ziskovosť pre prevádzkovateľa letiska každej z dohôd s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku, alebo ak takéto dokumenty nie sú k dispozícii, posledný predpokladaný rozpočet spoločnosti So.Ge.A.AL vypracovaný pred uzatvorením týchto dohôd. Komisia na tomto základe vyjadrila pochybnosti, či sa spoločnosť So.Ge.A.AL a región Sardínie RAS vo vzťahu k dopravcom pôsobiacim na letisku správali ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve.

8.   PRIPOMIENKY TALIANSKA

| (152) | Komisia poznamenáva, že okrem odpovedí na žiadosti Komisie o informácie predložilo Taliansko v priebehu vyšetrovania rôzne vyjadrenia. Hoci Komisia akceptovala predĺženie lehoty stanovenej v článku 6 ods. 1 procesného nariadenia (38) na predloženie pripomienok členských štátov k rozhodnutiu o začatí formálneho vyšetrovacieho konania Komisiou o jeden mesiac, v tejto predĺženej lehote poslalo Taliansko len jeden list, konkrétne list z 31. augusta 2012. Listy Talianska z 3. októbra 2012, 19. októbra 2012, 22. októbra 2012 a 20. februára 2013 boli predložené po uplynutí lehoty. |
| --- | --- |

(152)

Komisia poznamenáva, že okrem odpovedí na žiadosti Komisie o informácie predložilo Taliansko v priebehu vyšetrovania rôzne vyjadrenia. Hoci Komisia akceptovala predĺženie lehoty stanovenej v článku 6 ods. 1 procesného nariadenia (38) na predloženie pripomienok členských štátov k rozhodnutiu o začatí formálneho vyšetrovacieho konania Komisiou o jeden mesiac, v tejto predĺženej lehote poslalo Taliansko len jeden list, konkrétne list z 31. augusta 2012. Listy Talianska z 3. októbra 2012, 19. októbra 2012, 22. októbra 2012 a 20. februára 2013 boli predložené po uplynutí lehoty.

| (153) | Tento oddiel je teda zameraný len na pripomienky, ktoré Taliansko vyjadrilo vo svojom liste z 31. augusta 2012. Argumenty, ktoré Taliansko uviedlo v ďalších listoch a ktoré sú významné na posúdenie tejto veci, sú predstavené v oddieloch 3 až 5. |
| --- | --- |

(153)

Tento oddiel je teda zameraný len na pripomienky, ktoré Taliansko vyjadrilo vo svojom liste z 31. augusta 2012. Argumenty, ktoré Taliansko uviedlo v ďalších listoch a ktoré sú významné na posúdenie tejto veci, sú predstavené v oddieloch 3 až 5.

8.1.   MOŽNÁ POMOC V PROSPECH LETISKA

i)   O splatení strát a kapitálových injekcií

| (154) | Taliansko pripomína, že prevádzkovatelia letiska sú zo zákona povinní dodržiavať určité kapitálové prahy. Podľa Talianska mali kapitálové injekcie posudzované v tejto veci obnoviť kapitál spoločnosti So.Ge.A.AL na požadovanú úroveň. |
| --- | --- |

(154)

Taliansko pripomína, že prevádzkovatelia letiska sú zo zákona povinní dodržiavať určité kapitálové prahy. Podľa Talianska mali kapitálové injekcie posudzované v tejto veci obnoviť kapitál spoločnosti So.Ge.A.AL na požadovanú úroveň.

ii)   O financovaní zariadenia a prác z verejných prostriedkov

| (155) | Taliansko vysvetlilo, že do roku 2003 boli koncesné poplatky, ktoré mali platiť prevádzkovatelia letísk s úplnou koncesiou, stanovené na úrovni 10 % používateľských poplatkov podľa talianskeho zákona č. 324 z 5. mája 1976 v znení jeho zmien a poplatok za nakladanie a vykladanie tovaru prepravovaného letecky podľa talianskeho zákona č. 117 zo 16. apríla 1974. |
| --- | --- |

(155)

Taliansko vysvetlilo, že do roku 2003 boli koncesné poplatky, ktoré mali platiť prevádzkovatelia letísk s úplnou koncesiou, stanovené na úrovni 10 % používateľských poplatkov podľa talianskeho zákona č. 324 z 5. mája 1976 v znení jeho zmien a poplatok za nakladanie a vykladanie tovaru prepravovaného letecky podľa talianskeho zákona č. 117 zo 16. apríla 1974.

| (156) | Od roku 2003 boli ročné koncesné poplatky určené podľa jednotiek pracovného zaťaženia letiska (alebo jednotiek nákladu zodpovedajúceho jednému cestujúcemu alebo sto kilogramom tovaru či pošty), ktoré boli zas určené na základe údajov o objeme prepravy, ktoré ročne zverejňuje ministerstvo infraštruktúry a dopravy – orgán ENAC. |
| --- | --- |

(156)

Od roku 2003 boli ročné koncesné poplatky určené podľa jednotiek pracovného zaťaženia letiska (alebo jednotiek nákladu zodpovedajúceho jednému cestujúcemu alebo sto kilogramom tovaru či pošty), ktoré boli zas určené na základe údajov o objeme prepravy, ktoré ročne zverejňuje ministerstvo infraštruktúry a dopravy – orgán ENAC.

| (157) | Ročný koncesný poplatok pre prevádzkovateľov letísk bol na základe talianskeho zákona 296 z 27. decembra 2006 zvýšený tak, aby boli zaručené príjmy pre taliansku pokladnicu vo výške 3 milióny EUR v roku 2007, 9,5 milióna EUR v roku 2008 a 10 miliónov EUR v roku 2009. |
| --- | --- |

(157)

Ročný koncesný poplatok pre prevádzkovateľov letísk bol na základe talianskeho zákona 296 z 27. decembra 2006 zvýšený tak, aby boli zaručené príjmy pre taliansku pokladnicu vo výške 3 milióny EUR v roku 2007, 9,5 milióna EUR v roku 2008 a 10 miliónov EUR v roku 2009.

8.2.   MOŽNÁ POMOC V PROSPECH LETECKÝCH DOPRAVCOV

| (158) | Taliansko nevyjadrilo pripomienky k možnej pomoci pre leteckých dopravcov pôsobiacich na letisku Alghero v lehote stanovenej v článku 6 ods. 1 procesného nariadenia na predkladanie pripomienok členských štátov k rozhodnutiu o začatí formálneho vyšetrovania Komisiou. |
| --- | --- |

(158)

Taliansko nevyjadrilo pripomienky k možnej pomoci pre leteckých dopravcov pôsobiacich na letisku Alghero v lehote stanovenej v článku 6 ods. 1 procesného nariadenia na predkladanie pripomienok členských štátov k rozhodnutiu o začatí formálneho vyšetrovania Komisiou.

9.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (159) | Komisia poznamenáva, že pripomienky zainteresovaných strán sa týkajú širokého súboru argumentov. Spoločnosť Ryanair napríklad vo svojich mnohých pripomienkach pre Komisiu opísala základné zásady a predpoklady, ktoré by podľa jej úvahy mali slúžiť ako základ pre analýzu zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, pokiaľ ide o dohody s leteckými dopravcami, ktorú vykonáva Komisia. Spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdila, že existujú mnohé dôvody, na základe ktorých by posudzované opatrenia vykonané v jej prospech mohli byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(159)

Komisia poznamenáva, že pripomienky zainteresovaných strán sa týkajú širokého súboru argumentov. Spoločnosť Ryanair napríklad vo svojich mnohých pripomienkach pre Komisiu opísala základné zásady a predpoklady, ktoré by podľa jej úvahy mali slúžiť ako základ pre analýzu zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, pokiaľ ide o dohody s leteckými dopravcami, ktorú vykonáva Komisia. Spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdila, že existujú mnohé dôvody, na základe ktorých by posudzované opatrenia vykonané v jej prospech mohli byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom.

9.1.   PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI SO.GE.A.AL

9.1.1.   Možná pomoc pre prevádzkovateľa letiska

i)   O hospodárskej činnosti

| (160) | Spoločnosť So.Ge.A.AL zdôrazňuje, že verejné financovanie poskytnuté v jej prospech na pokrytie nákladov na poskytovanie služieb v pôsobnosti verejného poriadku nepredstavuje štátnu pomoc. Spoločnosť So.Ge.A.AL bližšie neurčila povahu alebo výšku týchto nákladov. |
| --- | --- |

(160)

Spoločnosť So.Ge.A.AL zdôrazňuje, že verejné financovanie poskytnuté v jej prospech na pokrytie nákladov na poskytovanie služieb v pôsobnosti verejného poriadku nepredstavuje štátnu pomoc. Spoločnosť So.Ge.A.AL bližšie neurčila povahu alebo výšku týchto nákladov.

| (161) | Spoločnosť So.Ge.A.AL sa domnieva, že všetky opatrenia posudzované v tejto veci týkajúce sa financovania infraštruktúry, vybavenia a zariadenia a prác boli právne viazané pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris, a preto by mali byť vylúčené zo skúmania štátnej pomoci. Pokiaľ ide o obdobie po 12. decembri 2000, spoločnosť So.Ge.A.AL pripomína, že Taliansko už predložilo dôkazy o nehospodárskej povahe určitých činností vykonávaných prevádzkovateľom letiska. Komisia by na tomto základe mala časť predmetného verejného financovania pripísať nákladom vzniknutým pri vykonávaní nehospodárskych činností. |
| --- | --- |

(161)

Spoločnosť So.Ge.A.AL sa domnieva, že všetky opatrenia posudzované v tejto veci týkajúce sa financovania infraštruktúry, vybavenia a zariadenia a prác boli právne viazané pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris, a preto by mali byť vylúčené zo skúmania štátnej pomoci. Pokiaľ ide o obdobie po 12. decembri 2000, spoločnosť So.Ge.A.AL pripomína, že Taliansko už predložilo dôkazy o nehospodárskej povahe určitých činností vykonávaných prevádzkovateľom letiska. Komisia by na tomto základe mala časť predmetného verejného financovania pripísať nákladom vzniknutým pri vykonávaní nehospodárskych činností.

| (162) | Spoločnosť So.Ge.A.AL ďalej poznamenáva, že rozhodnutie z roku 2012 nie je jasné, pokiaľ ide o povahu a rozsah domnelej pomoci v prospech prevádzkovateľa letiska. Konkrétne nie je jasné, či bolo zámerom Komisie kvalifikovať celé financovanie prác na infraštruktúre ako štátnu pomoc, alebo či sa má ako štátna pomoc posúdiť len rozdiel medzi koncesným poplatkom založeným na trhu, ktorý by spoločnosť So.Ge.A.AL mala platiť štátu za zlepšenú infraštruktúru, a koncesným poplatkom, ktorý prevádzkovateľ letiska skutočne platil. Argumentovala, že prvá možnosť nie je zlučiteľná so skutočnosťou, že štát si vo všetkých rozhodujúcich obdobiach ponechal vlastníctvo infraštruktúry letiska. Spoločnosť So.Ge.A.AL sa preto nemôže považovať za príjemcu investičnej pomoci. Spoločnosť So.Ge.A.AL v každom prípade tvrdí, že nemala prospech zo žiadnej neprípustnej hospodárskej výhody, ani keby sa uprednostnila druhá možnosť. |
| --- | --- |

(162)

Spoločnosť So.Ge.A.AL ďalej poznamenáva, že rozhodnutie z roku 2012 nie je jasné, pokiaľ ide o povahu a rozsah domnelej pomoci v prospech prevádzkovateľa letiska. Konkrétne nie je jasné, či bolo zámerom Komisie kvalifikovať celé financovanie prác na infraštruktúre ako štátnu pomoc, alebo či sa má ako štátna pomoc posúdiť len rozdiel medzi koncesným poplatkom založeným na trhu, ktorý by spoločnosť So.Ge.A.AL mala platiť štátu za zlepšenú infraštruktúru, a koncesným poplatkom, ktorý prevádzkovateľ letiska skutočne platil. Argumentovala, že prvá možnosť nie je zlučiteľná so skutočnosťou, že štát si vo všetkých rozhodujúcich obdobiach ponechal vlastníctvo infraštruktúry letiska. Spoločnosť So.Ge.A.AL sa preto nemôže považovať za príjemcu investičnej pomoci. Spoločnosť So.Ge.A.AL v každom prípade tvrdí, že nemala prospech zo žiadnej neprípustnej hospodárskej výhody, ani keby sa uprednostnila druhá možnosť.

ii)   O nenarušení hospodárskej súťaže

| (163) | Spoločnosť So.Ge.A.AL zdôrazňuje, že v dôsledku verejného financovania, ktoré jej bolo poskytnuté, nemôže vzniknúť žiadne narušenie hospodárskej súťaže. So zreteľom na vzdialenú polohu letiska Alghero (39) sa jeho spádová oblasť neprelína so žiadnym iným letiskom v Taliansku alebo v iných členských štátoch. Letisko s ohľadom na vzdialenosť medzi nimi a neexistenciu spoľahlivých pozemných spojení ani nekonkuruje iným letiskám na ostrove. Spoločnosť So.Ge.A.AL dodáva, že tri letiská na Sardínii obsluhujú rôzne typy dopravy. Letecká doprava navyše nemôže súťažiť s inými spôsobmi dopravy na prepravu na ostrov a z neho. |
| --- | --- |

(163)

Spoločnosť So.Ge.A.AL zdôrazňuje, že v dôsledku verejného financovania, ktoré jej bolo poskytnuté, nemôže vzniknúť žiadne narušenie hospodárskej súťaže. So zreteľom na vzdialenú polohu letiska Alghero (39) sa jeho spádová oblasť neprelína so žiadnym iným letiskom v Taliansku alebo v iných členských štátoch. Letisko s ohľadom na vzdialenosť medzi nimi a neexistenciu spoľahlivých pozemných spojení ani nekonkuruje iným letiskám na ostrove. Spoločnosť So.Ge.A.AL dodáva, že tri letiská na Sardínii obsluhujú rôzne typy dopravy. Letecká doprava navyše nemôže súťažiť s inými spôsobmi dopravy na prepravu na ostrov a z neho.

| (164) | Spoločnosť So.Ge.A.AL neprijíma argument, ktorý uviedla Komisia v rozhodnutí z roku 2012, že viacerí prevádzkovatelia letísk súťažia o prevádzkovanie infraštruktúry letiska. Spoločnosti So.Ge.A.AL bola udelená prvá čiastočná koncesia (40) na prevádzkovanie letiska v roku 1995, takže dlho pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris. Od roku 1995 pôsobila spoločnosť So.Ge.A.AL len ako prevádzkovateľ infraštruktúry na letisku Alghero, jeho činnosť preto nesúťažila s činnosťou iných prevádzkovateľov letísk. |
| --- | --- |

(164)

Spoločnosť So.Ge.A.AL neprijíma argument, ktorý uviedla Komisia v rozhodnutí z roku 2012, že viacerí prevádzkovatelia letísk súťažia o prevádzkovanie infraštruktúry letiska. Spoločnosti So.Ge.A.AL bola udelená prvá čiastočná koncesia (40) na prevádzkovanie letiska v roku 1995, takže dlho pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris. Od roku 1995 pôsobila spoločnosť So.Ge.A.AL len ako prevádzkovateľ infraštruktúry na letisku Alghero, jeho činnosť preto nesúťažila s činnosťou iných prevádzkovateľov letísk.

iii)   O neexistencii hospodárskej výhody pre spoločnosť So.Ge.A.AL

| (165) | Spoločnosť So.Ge.A.AL uvádza, že kapitálové injekcie sú v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Podľa spoločnosti So.Ge.A.AL hospodárske odôvodnenie opatrení by malo byť posudzované samostatne a odlišne pre dve obdobia: pred udelením úplnej koncesie spoločnosti So.Ge.A.AL v roku 2007 a po udelení tejto koncesie. |
| --- | --- |

(165)

Spoločnosť So.Ge.A.AL uvádza, že kapitálové injekcie sú v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Podľa spoločnosti So.Ge.A.AL hospodárske odôvodnenie opatrení by malo byť posudzované samostatne a odlišne pre dve obdobia: pred udelením úplnej koncesie spoločnosti So.Ge.A.AL v roku 2007 a po udelení tejto koncesie.

| (166) | Spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdí, že rekapitalizácie vykonané pred rokom 2007 vychádzali z potreby zabezpečiť jej činnosť, najmä so zreteľom na udelenie úplnej koncesie, ktorú už mala 18. januára 1999. Na základe informácií dostupných v čase prijatia rozhodnutí o vložení kapitálu do spoločnosti mala perspektíva udelenia úplnej koncesie pre akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL rozhodujúci význam, lebo by prevádzkovateľovi letiska umožnila plne zužitkovať činnosti letiska, a tým zvýšiť príjmy z leteckej a inej činnosti. Verejní akcionári nemali žiadnu inú životaschopnú možnosť ako rekapitalizovať spoločnosť a mali na to dôvod so zreteľom na to, že oneskorené udelenie koncesie bolo spôsobené externými udalosťami, ktoré nebolo možné pripísať spoločnosti. Spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdí, že Komisia to musí zobrať do úvahy vo svojom posúdení zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť So.Ge.A.AL dodáva, že opatrenia by boli opodstatnené aj na základe predpokladaného zvýšenia objemu cestujúcich v dôsledku nízkonákladovej stratégie realizovanej od roku 1999. |
| --- | --- |

(166)

Spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdí, že rekapitalizácie vykonané pred rokom 2007 vychádzali z potreby zabezpečiť jej činnosť, najmä so zreteľom na udelenie úplnej koncesie, ktorú už mala 18. januára 1999. Na základe informácií dostupných v čase prijatia rozhodnutí o vložení kapitálu do spoločnosti mala perspektíva udelenia úplnej koncesie pre akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL rozhodujúci význam, lebo by prevádzkovateľovi letiska umožnila plne zužitkovať činnosti letiska, a tým zvýšiť príjmy z leteckej a inej činnosti. Verejní akcionári nemali žiadnu inú životaschopnú možnosť ako rekapitalizovať spoločnosť a mali na to dôvod so zreteľom na to, že oneskorené udelenie koncesie bolo spôsobené externými udalosťami, ktoré nebolo možné pripísať spoločnosti. Spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdí, že Komisia to musí zobrať do úvahy vo svojom posúdení zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Spoločnosť So.Ge.A.AL dodáva, že opatrenia by boli opodstatnené aj na základe predpokladaného zvýšenia objemu cestujúcich v dôsledku nízkonákladovej stratégie realizovanej od roku 1999.

| (167) | Kapitálové injekcie vykonané v rokoch 2009 a 2010 boli hnané potrebou zabezpečiť prevádzkyschopnosť prevádzkovateľa letiska, najmä so zreteľom na lepšie vyhliadky životaschopnosti vyplývajúce z udelenia úplnej koncesie. Skutočnosť, že spoločnosť So.Ge.A.AL neobnovila svoju ziskovosť po udelení koncesie, je zapríčinená trhovým scenárom, ktorý sa výrazne odlišoval od predpokladaného scenára, ktorý značne ovplyvnil vývoj leteckej dopravy v tomto období, konkrétne hospodársky pokles a následné hospodárske problémy, ktorým čelili medzinárodní leteckí dopravcovia. Spoločnosť So.Ge.A.AL utrpela v tomto zmysle pokles objemu dopravy vo výške 1,8 %. Spoločnosť So.Ge.A.AL navyše tvrdí, že doprava sa nemohla vyvíjať podľa predpokladov, čo bolo spôsobené oneskorením realizácie prác na infraštruktúre (ktoré sa mali začať v roku 2004, no začali sa až v roku 2009). Napokon treba zohľadniť to, že orgán ENAC nerevidoval letiskové poplatky smerom nahor bez ohľadu na formálnu žiadosť, ktorú v tomto zmysle predložila spoločnosť So.Ge.A.AL. |
| --- | --- |

(167)

Kapitálové injekcie vykonané v rokoch 2009 a 2010 boli hnané potrebou zabezpečiť prevádzkyschopnosť prevádzkovateľa letiska, najmä so zreteľom na lepšie vyhliadky životaschopnosti vyplývajúce z udelenia úplnej koncesie. Skutočnosť, že spoločnosť So.Ge.A.AL neobnovila svoju ziskovosť po udelení koncesie, je zapríčinená trhovým scenárom, ktorý sa výrazne odlišoval od predpokladaného scenára, ktorý značne ovplyvnil vývoj leteckej dopravy v tomto období, konkrétne hospodársky pokles a následné hospodárske problémy, ktorým čelili medzinárodní leteckí dopravcovia. Spoločnosť So.Ge.A.AL utrpela v tomto zmysle pokles objemu dopravy vo výške 1,8 %. Spoločnosť So.Ge.A.AL navyše tvrdí, že doprava sa nemohla vyvíjať podľa predpokladov, čo bolo spôsobené oneskorením realizácie prác na infraštruktúre (ktoré sa mali začať v roku 2004, no začali sa až v roku 2009). Napokon treba zohľadniť to, že orgán ENAC nerevidoval letiskové poplatky smerom nahor bez ohľadu na formálnu žiadosť, ktorú v tomto zmysle predložila spoločnosť So.Ge.A.AL.

| (168) | Spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala na tomto základe nápravné opatrenia s cieľom dosiahnuť hospodársku vyváženosť, ako boli napríklad reorganizácia jej činností, zníženie prevádzkových nákladov a investície do infraštruktúry. Tieto činnosti boli podrobne posúdené v pláne reorganizácie a reštrukturalizácie z roku 2010. |
| --- | --- |

(168)

Spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala na tomto základe nápravné opatrenia s cieľom dosiahnuť hospodársku vyváženosť, ako boli napríklad reorganizácia jej činností, zníženie prevádzkových nákladov a investície do infraštruktúry. Tieto činnosti boli podrobne posúdené v pláne reorganizácie a reštrukturalizácie z roku 2010.

| (169) | Spoločnosť So.Ge.A.AL odmieta argument Komisie, že pred realizovaním opatrení nebola vykonaná analýza ex ante. Verejní akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL pravdepodobne vykonali predmetné opatrenia na základe obchodných plánov vypracovaných vopred. Dôkazy na to by mali byť obsiahnuté v dokumentoch, ktoré boli Komisii predložené v priebehu vyšetrovania, najmä:






  a) | obchodný plán spoločnosti So.Ge.A.AL z 15. marca 1999; |
| --- | --- | --- |

(169)

Spoločnosť So.Ge.A.AL odmieta argument Komisie, že pred realizovaním opatrení nebola vykonaná analýza ex ante. Verejní akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL pravdepodobne vykonali predmetné opatrenia na základe obchodných plánov vypracovaných vopred. Dôkazy na to by mali byť obsiahnuté v dokumentoch, ktoré boli Komisii predložené v priebehu vyšetrovania, najmä:

a)

obchodný plán spoločnosti So.Ge.A.AL z 15. marca 1999;

| b) | zápisnica zo zasadnutia predstavenstva spoločnosti So.Ge.A.AL z 8. apríla 2000; |
| --- | --- |

b)

zápisnica zo zasadnutia predstavenstva spoločnosti So.Ge.A.AL z 8. apríla 2000;

| c) | obchodný plán na udelenie koncesie na štyridsať rokov zo septembra 2005; |
| --- | --- |

c)

obchodný plán na udelenie koncesie na štyridsať rokov zo septembra 2005;

| d) | plán spoločnosti Rolanda Bergera aktualizovaný v rokoch 2007 a 2009; |
| --- | --- |

d)

plán spoločnosti Rolanda Bergera aktualizovaný v rokoch 2007 a 2009;

| e) | program reorganizácie a reštrukturalizácie 2010 – 2012; |
| --- | --- |

e)

program reorganizácie a reštrukturalizácie 2010 – 2012;

| f) | správa spoločnosti Accuracy. |
| --- | --- |

f)

správa spoločnosti Accuracy.

| (170) | Spoločnosť So.Ge.A.AL ďalej pripomína, že súlad kapitálových injekcií so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve už bol určený v správe spoločnosti Ecorys, správe spoločnosti Accuracy a v pláne spoločnosti Rolanda Bergera. |
| --- | --- |

(170)

Spoločnosť So.Ge.A.AL ďalej pripomína, že súlad kapitálových injekcií so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve už bol určený v správe spoločnosti Ecorys, správe spoločnosti Accuracy a v pláne spoločnosti Rolanda Bergera.

| (171) | Komisia riadne nezohľadnila špecifický charakter odvetvia leteckej dopravy v Taliansku so zreteľom na uplatniteľné talianske právne predpisy. Komisia mala pri posúdení situácie pred udelením úplnej koncesie spoločnosti So.Ge.A.AL a po ňom zohľadniť skutočnosť, že rekapitalizácie vyplývali z právneho záväzku, ktorého nedodržanie mohlo zapríčiniť zrušenie koncesie. Akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL preto rozhodnutím o rekapitalizácii spoločnosti uprednostnili nákladovo najefektívnejšiu možnosť. |
| --- | --- |

(171)

Komisia riadne nezohľadnila špecifický charakter odvetvia leteckej dopravy v Taliansku so zreteľom na uplatniteľné talianske právne predpisy. Komisia mala pri posúdení situácie pred udelením úplnej koncesie spoločnosti So.Ge.A.AL a po ňom zohľadniť skutočnosť, že rekapitalizácie vyplývali z právneho záväzku, ktorého nedodržanie mohlo zapríčiniť zrušenie koncesie. Akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL preto rozhodnutím o rekapitalizácii spoločnosti uprednostnili nákladovo najefektívnejšiu možnosť.

| (172) | Spoločnosť So.Ge.A.AL sa domnieva, že jej verejní akcionári sa pri vykonaní kapitálových injekcií správali takisto, ako by sa správal súkromný subjekt v trhovom hospodárstve v podobných okolnostiach, keďže injekcie zaručovali verejným investorom v strednodobom až dlhodobom meradle pozitívnu návratnosť. Podľa spoločnosti So.Ge.A.AL vytvárali činnosti letiska príjem z daní, ktorý bol vyšší ako suma verejného financovania, ktorá mu bola pridelená. |
| --- | --- |

(172)

Spoločnosť So.Ge.A.AL sa domnieva, že jej verejní akcionári sa pri vykonaní kapitálových injekcií správali takisto, ako by sa správal súkromný subjekt v trhovom hospodárstve v podobných okolnostiach, keďže injekcie zaručovali verejným investorom v strednodobom až dlhodobom meradle pozitívnu návratnosť. Podľa spoločnosti So.Ge.A.AL vytvárali činnosti letiska príjem z daní, ktorý bol vyšší ako suma verejného financovania, ktorá mu bola pridelená.

| (173) | Spoločnosť So.Ge.A.AL tiež tvrdí, že kapitálové injekcie neposkytli prevádzkovateľovi letiska hospodársku výhodu v zmysle judikátu vo veci Altmark (41). Celkové prevádzkovanie letiska sa so zreteľom na potrebu zaručiť prístupnosť ostrova posudzuje ako služba všeobecného hospodárskeho záujmu, takže predmetné kapitálové injekcie predstavujú náhradu za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu zo strany letiska. |
| --- | --- |

(173)

Spoločnosť So.Ge.A.AL tiež tvrdí, že kapitálové injekcie neposkytli prevádzkovateľovi letiska hospodársku výhodu v zmysle judikátu vo veci Altmark (41). Celkové prevádzkovanie letiska sa so zreteľom na potrebu zaručiť prístupnosť ostrova posudzuje ako služba všeobecného hospodárskeho záujmu, takže predmetné kapitálové injekcie predstavujú náhradu za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu zo strany letiska.

| (174) | Spoločnosť So.Ge.A.AL bola na základe dohody poverená poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Čiastočné koncesie udelené spoločnosti So.Ge.A.AL pred rokom 2007 možno tiež považovať za poverovacie akty. Spoločnosť So.Ge.A.AL ďalej poznamenáva, že z čisto právneho hľadiska sú prevádzkovatelia letiska povinní dodržiavať určité záväzky týkajúce sa prevádzkovania letísk, v čom je nutne zohľadnený verejný záujem. Tieto záväzky sa týkajú zaručenia dostatočnej kvality služieb, dodržiavania bezpečnostných noriem, kontinuity a pravidelnosti služieb. |
| --- | --- |

(174)

Spoločnosť So.Ge.A.AL bola na základe dohody poverená poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Čiastočné koncesie udelené spoločnosti So.Ge.A.AL pred rokom 2007 možno tiež považovať za poverovacie akty. Spoločnosť So.Ge.A.AL ďalej poznamenáva, že z čisto právneho hľadiska sú prevádzkovatelia letiska povinní dodržiavať určité záväzky týkajúce sa prevádzkovania letísk, v čom je nutne zohľadnený verejný záujem. Tieto záväzky sa týkajú zaručenia dostatočnej kvality služieb, dodržiavania bezpečnostných noriem, kontinuity a pravidelnosti služieb.

| (175) | Druhá a tretia podmienka, ktoré vyplývajú z rozsudku vo veci Altmark, sú dodržané, lebo spoločnosť So.Ge.A.AL dostala náhradu len do úrovne potrebnej na vyrovnanie strát, konkrétne do úrovne potrebnej na opätovné uvedenie kapitálu do súladu s právnymi požiadavkami po pokrytí strát. Spoločnosť So.Ge.A.AL ďalej dodáva, že prevádzkovatelia letísk sú zo zákona povinní viesť samostatné účtovníctvo pre hlavné činnosti a pre vedľajšie činnosti. |
| --- | --- |

(175)

Druhá a tretia podmienka, ktoré vyplývajú z rozsudku vo veci Altmark, sú dodržané, lebo spoločnosť So.Ge.A.AL dostala náhradu len do úrovne potrebnej na vyrovnanie strát, konkrétne do úrovne potrebnej na opätovné uvedenie kapitálu do súladu s právnymi požiadavkami po pokrytí strát. Spoločnosť So.Ge.A.AL ďalej dodáva, že prevádzkovatelia letísk sú zo zákona povinní viesť samostatné účtovníctvo pre hlavné činnosti a pre vedľajšie činnosti.

| (176) | Na záver spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdí, že dodržané je aj štvrté kritérium Altmark, ale v tejto súvislosti nepredložila žiadne dôkazy. |
| --- | --- |

(176)

Na záver spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdí, že dodržané je aj štvrté kritérium Altmark, ale v tejto súvislosti nepredložila žiadne dôkazy.

iv)   O zlučiteľnosti

| (177) | Podľa spoločnosti So.Ge.A.AL by Komisia zlučiteľnosť možnej pomoci v prospech letiska mala hodnotiť podľa:






  a) | usmernení pre regionálnu pomoc; |
| --- | --- | --- |

(177)

Podľa spoločnosti So.Ge.A.AL by Komisia zlučiteľnosť možnej pomoci v prospech letiska mala hodnotiť podľa:

a)

usmernení pre regionálnu pomoc;

| b) | usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu; |
| --- | --- |

b)

usmernení na záchranu a reštrukturalizáciu;

| c) | článku 106 ods. 2 zmluvy; |
| --- | --- |

c)

článku 106 ods. 2 zmluvy;

| d) | usmernení o leteckej doprave z roku 2014. |
| --- | --- |

d)

usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

| (178) | Po prvé spoločnosť So.Ge.A.AL uvádza, že predmetné opatrenia boli letisku Alghero poskytnuté na kompenzáciu nevýhody vyplývajúcej z ostrovnej povahy regiónu Sardínie. Komisia by na tomto základe mala vyhlásiť pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy. |
| --- | --- |

(178)

Po prvé spoločnosť So.Ge.A.AL uvádza, že predmetné opatrenia boli letisku Alghero poskytnuté na kompenzáciu nevýhody vyplývajúcej z ostrovnej povahy regiónu Sardínie. Komisia by na tomto základe mala vyhlásiť pomoc za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy.

| (179) | Po druhé spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdí, že všetky posudzované opatrenia boli poskytnuté na to, aby sa spoločnosť So.Ge.A.AL mohla reštrukturalizovať s cieľom zabezpečiť obnovenie životaschopnosti. Spoločnosť So.Ge.A.AL v tomto zmysle uviedla, že pokiaľ ide o kapitálové injekcie z rokov 2009 a 2010, spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala plán reštrukturalizácie, konkrétne plán reorganizácie a reštrukturalizácie z roku 2010, v ktorom boli určené faktory, ktoré majú negatívny vplyv na spoločnosť, a v ktorom boli navrhnuté nápravné opatrenia zamerané na zníženie nákladov a revíziu obchodnej politiky. V pláne bol naplánovaný značný vlastný príspevok spoločnosti So.Ge.A.AL na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(179)

Po druhé spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdí, že všetky posudzované opatrenia boli poskytnuté na to, aby sa spoločnosť So.Ge.A.AL mohla reštrukturalizovať s cieľom zabezpečiť obnovenie životaschopnosti. Spoločnosť So.Ge.A.AL v tomto zmysle uviedla, že pokiaľ ide o kapitálové injekcie z rokov 2009 a 2010, spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala plán reštrukturalizácie, konkrétne plán reorganizácie a reštrukturalizácie z roku 2010, v ktorom boli určené faktory, ktoré majú negatívny vplyv na spoločnosť, a v ktorom boli navrhnuté nápravné opatrenia zamerané na zníženie nákladov a revíziu obchodnej politiky. V pláne bol naplánovaný značný vlastný príspevok spoločnosti So.Ge.A.AL na reštrukturalizáciu.

| (180) | Po tretie pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci podľa článku 106 ods. 2 zmluvy, spoločnosť So.Ge.A.AL argumentuje, že náhrada, ktorá jej bola poskytnutá za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, bola vždy nižšia ako hranica stanovená v článku 2 ods. 1 písm. a) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (42), konkrétne 30 miliónov EUR ročne, a jej obrat bol nižší ako 100 miliónov EUR. Spoločnosť So.Ge.A.AL dodáva, že pred rokom 2004 bola dodržaná aj hranica 1 milión cestujúcich uvedená v článku 2 ods. 1 písm. d) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005. Dodržané boli aj ustanovenia článkov 4, 5, 6 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005, keďže náhrada bola spoločnosti poskytnutá v súvislosti so správne vymedzenými službami všeobecného hospodárskeho záujmu a spoločnosť So.Ge.A.AL bola poverená jedným alebo viacerými poverovacími aktmi, a táto náhrada nepresiahla úroveň potrebnú na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(180)

Po tretie pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci podľa článku 106 ods. 2 zmluvy, spoločnosť So.Ge.A.AL argumentuje, že náhrada, ktorá jej bola poskytnutá za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, bola vždy nižšia ako hranica stanovená v článku 2 ods. 1 písm. a) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 (42), konkrétne 30 miliónov EUR ročne, a jej obrat bol nižší ako 100 miliónov EUR. Spoločnosť So.Ge.A.AL dodáva, že pred rokom 2004 bola dodržaná aj hranica 1 milión cestujúcich uvedená v článku 2 ods. 1 písm. d) rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005. Dodržané boli aj ustanovenia článkov 4, 5, 6 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005, keďže náhrada bola spoločnosti poskytnutá v súvislosti so správne vymedzenými službami všeobecného hospodárskeho záujmu a spoločnosť So.Ge.A.AL bola poverená jedným alebo viacerými poverovacími aktmi, a táto náhrada nepresiahla úroveň potrebnú na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu.

| (181) | Po štvrté, spoločnosť So.Ge.A.AL uvádza, že pomoc v prospech letiska na investície do infraštruktúry, vybavenia, zariadenia a prác by mala byť posúdená ako zlučiteľná na základe usmernení o leteckej doprave z roku 2005. Predmetná infraštruktúra je primeraná sledovanému cieľu a má strednodobé vyhliadky na využívanie v zmysle usmernení o leteckej doprave z roku 2004. Infraštruktúra bola tiež poskytnutá leteckým dopravcom za nediskriminačných podmienok. Okrem toho nebol ovplyvnený obchod v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom a verejné financovanie bolo potrebné a proporcionálne. |
| --- | --- |

(181)

Po štvrté, spoločnosť So.Ge.A.AL uvádza, že pomoc v prospech letiska na investície do infraštruktúry, vybavenia, zariadenia a prác by mala byť posúdená ako zlučiteľná na základe usmernení o leteckej doprave z roku 2005. Predmetná infraštruktúra je primeraná sledovanému cieľu a má strednodobé vyhliadky na využívanie v zmysle usmernení o leteckej doprave z roku 2004. Infraštruktúra bola tiež poskytnutá leteckým dopravcom za nediskriminačných podmienok. Okrem toho nebol ovplyvnený obchod v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom a verejné financovanie bolo potrebné a proporcionálne.

9.1.2.   Opatrenia v prospech leteckých dopravcov pôsobiacich na letisku

| (182) | Komisia správne posudzuje spoločnosť So.Ge.A.AL a región Sardínie RAS spoločne na účely uplatňovania zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Región Sardínie RAS a spoločnosť So.Ge.A.AL sa prijatím predmetných opatrení správali takisto, ako by sa súkromný subjekt v trhovom hospodárstve správal za podobných okolností. Spoločnosť So.Ge.A.AL nemala hospodársku výhodu z marketingových príspevkov poskytnutých regiónom Sardínie RAS v prospech leteckých dopravcov využívajúcich letisko Alghero. Predmetné príspevky len prechádzali cez prevádzkovateľa letiska, aby boli nakoniec poskytnuté leteckým dopravcom. |
| --- | --- |

(182)

Komisia správne posudzuje spoločnosť So.Ge.A.AL a región Sardínie RAS spoločne na účely uplatňovania zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Región Sardínie RAS a spoločnosť So.Ge.A.AL sa prijatím predmetných opatrení správali takisto, ako by sa súkromný subjekt v trhovom hospodárstve správal za podobných okolností. Spoločnosť So.Ge.A.AL nemala hospodársku výhodu z marketingových príspevkov poskytnutých regiónom Sardínie RAS v prospech leteckých dopravcov využívajúcich letisko Alghero. Predmetné príspevky len prechádzali cez prevádzkovateľa letiska, aby boli nakoniec poskytnuté leteckým dopravcom.

| (183) | Spoločnosť So.Ge.A.AL uvádza, že akákoľvek pomoc v prospech leteckých dopravcov pôsobiacich na letisku Alghero vo forme nižších letiskových poplatkov alebo marketingových príspevkov by sa mala považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. a) alebo c) zmluvy a podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005. |
| --- | --- |

(183)

Spoločnosť So.Ge.A.AL uvádza, že akákoľvek pomoc v prospech leteckých dopravcov pôsobiacich na letisku Alghero vo forme nižších letiskových poplatkov alebo marketingových príspevkov by sa mala považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. a) alebo c) zmluvy a podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005.

| (184) | Spoločnosť So.Ge.A.AL na podporenie tohto záveru uvádza, že možná pomoc bola poskytnutá spoločnostiam licencovaným členským štátom na poskytovanie služieb leteckej dopravy pre trasy medzi regionálnym letiskom, ktoré patrí do kategórie C alebo D vymedzenej v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005, a iným letiskom Únie. Financovanie sa netýkalo trás, na ktoré sa vzťahovali záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (43), a v dohodách uzatvorených s leteckými dopravcami boli stanovené sankcie, ktoré sa mali uplatňovať v prípade nedodržania záväzkov zo strany leteckých dopravcov. |
| --- | --- |

(184)

Spoločnosť So.Ge.A.AL na podporenie tohto záveru uvádza, že možná pomoc bola poskytnutá spoločnostiam licencovaným členským štátom na poskytovanie služieb leteckej dopravy pre trasy medzi regionálnym letiskom, ktoré patrí do kategórie C alebo D vymedzenej v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005, a iným letiskom Únie. Financovanie sa netýkalo trás, na ktoré sa vzťahovali záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 (43), a v dohodách uzatvorených s leteckými dopravcami boli stanovené sankcie, ktoré sa mali uplatňovať v prípade nedodržania záväzkov zo strany leteckých dopravcov.

| (185) | Spoločnosť So.Ge.A.AL síce pripúšťa, že predmetné granty boli leteckým dopravcom poskytnuté na dlhšie obdobie a vo vyššej intenzite, ako je povolené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005, zdôrazňuje však, že dohody s leteckými dopravcami nemali dlhšie trvanie ako tri roky a že v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 boli povolené odchýlky, pokiaľ ide o úroveň intenzity v prípade znevýhodnených regiónov. |
| --- | --- |

(185)

Spoločnosť So.Ge.A.AL síce pripúšťa, že predmetné granty boli leteckým dopravcom poskytnuté na dlhšie obdobie a vo vyššej intenzite, ako je povolené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005, zdôrazňuje však, že dohody s leteckými dopravcami nemali dlhšie trvanie ako tri roky a že v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 boli povolené odchýlky, pokiaľ ide o úroveň intenzity v prípade znevýhodnených regiónov.

9.1.3.   Uplatniteľnosť usmernení o leteckej doprave z roku 2014

| (186) | Spoločnosť So.Ge.A.AL vo svojich pripomienkach o uplatniteľnosť usmernení o leteckej doprave z roku 2014 pripomína, že žiadne z posudzovaných opatrení v prospech letiska nepredstavuje štátnu pomoc. Ak by však Komisia konštatovala, že niektoré z týchto opatrení predstavuje prevádzkovú pomoc v prospech So.Ge.A.AL, uvádza, že boli dodržané všetky podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014. |
| --- | --- |

(186)

Spoločnosť So.Ge.A.AL vo svojich pripomienkach o uplatniteľnosť usmernení o leteckej doprave z roku 2014 pripomína, že žiadne z posudzovaných opatrení v prospech letiska nepredstavuje štátnu pomoc. Ak by však Komisia konštatovala, že niektoré z týchto opatrení predstavuje prevádzkovú pomoc v prospech So.Ge.A.AL, uvádza, že boli dodržané všetky podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014.

10.   PRIPOMIENKY OSTATNÝCH ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (187) | Spoločnosti Ryanair, AMS a únia Unioncamere predložili svoje pripomienky v priebehu vyšetrovania. |
| --- | --- |

(187)

Spoločnosti Ryanair, AMS a únia Unioncamere predložili svoje pripomienky v priebehu vyšetrovania.

10.1.   PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI RYANAIR

| (188) | Spoločnosť Ryanair predložila svoje pripomienky k rozhodnutiu z roku 2012 dňa 12. marca 2013. Spoločnosť Ryanair sa odvolala na svoje predchádzajúce pripomienky v tejto veci pred prijatím rozhodnutia z roku 2012, ako aj na viaceré ďalšie pripomienky týkajúce sa viacerých vyšetrovaní možnej štátnej pomoci v prospech spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(188)

Spoločnosť Ryanair predložila svoje pripomienky k rozhodnutiu z roku 2012 dňa 12. marca 2013. Spoločnosť Ryanair sa odvolala na svoje predchádzajúce pripomienky v tejto veci pred prijatím rozhodnutia z roku 2012, ako aj na viaceré ďalšie pripomienky týkajúce sa viacerých vyšetrovaní možnej štátnej pomoci v prospech spoločnosti Ryanair.

| (189) | Hlavné pripomienky spoločnosti Ryanair, ako vyplývajú z týchto vyjadrení, sú zhrnuté v odôvodneniach 190 až 226. |
| --- | --- |

(189)

Hlavné pripomienky spoločnosti Ryanair, ako vyplývajú z týchto vyjadrení, sú zhrnuté v odôvodneniach 190 až 226.

i)   O spoločnosti AMS

| (190) | Spoločnosť Ryanair odmieta predbežný záver Komisie, že spoločnosti Ryanair a AMS musia byť posudzované ako jeden subjekt a že dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách, ako aj ich finančné dôsledky by sa na účely posúdenia hospodárskej výhody mali posudzovať spoločne. |
| --- | --- |

(190)

Spoločnosť Ryanair odmieta predbežný záver Komisie, že spoločnosti Ryanair a AMS musia byť posudzované ako jeden subjekt a že dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách, ako aj ich finančné dôsledky by sa na účely posúdenia hospodárskej výhody mali posudzovať spoločne.

| (191) | Tento postoj nepotvrdzuje vlastnícka štruktúra spoločnosti AMS ani jej účel. Dohody o letiskových službách uzatvorené so spoločnosťou Ryanair a dohody o marketingových službách uzatvorené so spoločnosťou AMS sú samostatné a nezávislé a týkajú sa rôznych služieb a nevzťahuje sa na ne žiadna zmluvná či iná väzba medzi nimi, ktorá by odôvodňovala posúdenie ako jeden súbor opatrení. |
| --- | --- |

(191)

Tento postoj nepotvrdzuje vlastnícka štruktúra spoločnosti AMS ani jej účel. Dohody o letiskových službách uzatvorené so spoločnosťou Ryanair a dohody o marketingových službách uzatvorené so spoločnosťou AMS sú samostatné a nezávislé a týkajú sa rôznych služieb a nevzťahuje sa na ne žiadna zmluvná či iná väzba medzi nimi, ktorá by odôvodňovala posúdenie ako jeden súbor opatrení.

| (192) | Dohody o marketingových službách priniesli úžitok spoločnosti So.Ge.A.AL ako kupujúcemu reklamných služieb. Tieto dohody predstavovali investíciu na zlepšenie značky letiska a mali viesť k zvýšeniu počtu prichádzajúcich cestujúcich, a tým aj k zvýšeniu príjmu z inej ako leteckej činnosti. Nemali zvýšiť koeficient zaťaženia či výnos na trasách spoločnosti Ryanair, ani neboli podmienené nejakým predpokladaným prínosom, ktoré takáto reklama letiska na webovom sídle Ryanair.com poskytuje spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(192)

Dohody o marketingových službách priniesli úžitok spoločnosti So.Ge.A.AL ako kupujúcemu reklamných služieb. Tieto dohody predstavovali investíciu na zlepšenie značky letiska a mali viesť k zvýšeniu počtu prichádzajúcich cestujúcich, a tým aj k zvýšeniu príjmu z inej ako leteckej činnosti. Nemali zvýšiť koeficient zaťaženia či výnos na trasách spoločnosti Ryanair, ani neboli podmienené nejakým predpokladaným prínosom, ktoré takáto reklama letiska na webovom sídle Ryanair.com poskytuje spoločnosti Ryanair.

| (193) | Okrem toho nie je uzatvorenie dohody o marketingových službách so spoločnosťou AMS podmienkou na prevádzkovanie trás spoločnosťou Ryanair na letisko a z letiska. V skutočnosti mnohé letiská, na ktorých spoločnosť Ryanair pôsobí, neuzatvárajú dohody so spoločnosťou AMS. Všeobecne je špecifický marketing zameraný na vybudovanie značky letiska a ovplyvnenie pomeru prichádzajúcich cestujúcich potrebný na menej známych letiskách, kde značka letiska nie je viditeľná a je potrebné stimulovať objem prichádzajúcej dopravy. |
| --- | --- |

(193)

Okrem toho nie je uzatvorenie dohody o marketingových službách so spoločnosťou AMS podmienkou na prevádzkovanie trás spoločnosťou Ryanair na letisko a z letiska. V skutočnosti mnohé letiská, na ktorých spoločnosť Ryanair pôsobí, neuzatvárajú dohody so spoločnosťou AMS. Všeobecne je špecifický marketing zameraný na vybudovanie značky letiska a ovplyvnenie pomeru prichádzajúcich cestujúcich potrebný na menej známych letiskách, kde značka letiska nie je viditeľná a je potrebné stimulovať objem prichádzajúcej dopravy.

| (194) | Je teda úplne rozumné, že takéto letisko minie prostriedky na tento účel, a skutočnosť, že spoločnosť Ryanair mohla a nemusela mať prospech z takejto reklamy je pre letisko z obchodného hľadiska nevýznamné. Súkromný investor neupustí od investície len preto, že iné strany môžu z rastu jeho podnikateľskej činnosti takisto získať. |
| --- | --- |

(194)

Je teda úplne rozumné, že takéto letisko minie prostriedky na tento účel, a skutočnosť, že spoločnosť Ryanair mohla a nemusela mať prospech z takejto reklamy je pre letisko z obchodného hľadiska nevýznamné. Súkromný investor neupustí od investície len preto, že iné strany môžu z rastu jeho podnikateľskej činnosti takisto získať.

| (195) | Dohody spoločnosti Ryanair so spoločnosťou So.Ge.A.AL boli normálne obchodné dohody v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a to isté platí so zreteľom na dohody spoločnosti AMS so spoločnosťou So.Ge.A.AL, lebo spoločnosť AMS uzatvára za rovnaké sadzby a v súvislosti s porovnateľným objemom marketingové dohody s verejnými aj súkromný letiskami, orgánmi cestovného ruchu, skupinami požičovní automobilov, webovými sídlami pre rezervácie hotelov, poisťovňami, poskytovateľmi telekomunikačných služieb (44). |
| --- | --- |

(195)

Dohody spoločnosti Ryanair so spoločnosťou So.Ge.A.AL boli normálne obchodné dohody v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a to isté platí so zreteľom na dohody spoločnosti AMS so spoločnosťou So.Ge.A.AL, lebo spoločnosť AMS uzatvára za rovnaké sadzby a v súvislosti s porovnateľným objemom marketingové dohody s verejnými aj súkromný letiskami, orgánmi cestovného ruchu, skupinami požičovní automobilov, webovými sídlami pre rezervácie hotelov, poisťovňami, poskytovateľmi telekomunikačných služieb (44).

| (196) | Tento prístup je v súlade s postojom, ktorý spoločnosť Ryanair vyjadrila v ostatných vyjadreniach zaslaných Komisii v priebehu vyšetrovania. Spoločnosť Ryanair v týchto ostatných vyjadreniach nesúhlasí s posúdením Komisie, pokiaľ ide o platby spoločnosti AMS ako nákladov letiska. Podľa spoločnosti Ryanair je v tomto postoji prehliadaná hodnota služieb spoločnosti AMS pre letisko (45). Letiská môžu kupovaním reklamného priestoru zvýšiť pomer prichádzajúcich cestujúcich na letoch spoločnosti Ryanair, ktorí na neletecký tovar a služby zvyčajne minú viac prostriedkov ako odchádzajúci cestujúci. Takáto činnosť má pre letiská obchodný význam (46). Spoločnosť Ryanair sa domnieva, že kupovanie marketingových služieb za trhové sadzby by na účely posúdenia zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve malo byť oddelené od akýchkoľvek iných zmluvných dohôd medzi letiskom a leteckým dopravcom. Ak by Komisia trvala na zaradení dohôd so spoločnosťou AMS a dohôd o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair do jedného kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, nemala by byť prehliadaná hodnota služieb spoločnosti AMS pre letisko. |
| --- | --- |

(196)

Tento prístup je v súlade s postojom, ktorý spoločnosť Ryanair vyjadrila v ostatných vyjadreniach zaslaných Komisii v priebehu vyšetrovania. Spoločnosť Ryanair v týchto ostatných vyjadreniach nesúhlasí s posúdením Komisie, pokiaľ ide o platby spoločnosti AMS ako nákladov letiska. Podľa spoločnosti Ryanair je v tomto postoji prehliadaná hodnota služieb spoločnosti AMS pre letisko (45). Letiská môžu kupovaním reklamného priestoru zvýšiť pomer prichádzajúcich cestujúcich na letoch spoločnosti Ryanair, ktorí na neletecký tovar a služby zvyčajne minú viac prostriedkov ako odchádzajúci cestujúci. Takáto činnosť má pre letiská obchodný význam (46). Spoločnosť Ryanair sa domnieva, že kupovanie marketingových služieb za trhové sadzby by na účely posúdenia zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve malo byť oddelené od akýchkoľvek iných zmluvných dohôd medzi letiskom a leteckým dopravcom. Ak by Komisia trvala na zaradení dohôd so spoločnosťou AMS a dohôd o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair do jedného kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, nemala by byť prehliadaná hodnota služieb spoločnosti AMS pre letisko.

ii)   O pripísateľnosti/štátnych prostriedkoch

| (197) | Spoločnosť Ryanair sa domnieva, že názor Komisie, že verejné orgány sú zapojené do prijímania skúmaných opatrení týkajúcich sa spoločností Ryanair a AMS, nie je podporený dôkazmi. Nemožno predpokladať – a ešte musí byť dokázané –, že verejné orgány boli naozaj zapojené do prijímania opatrení. |
| --- | --- |

(197)

Spoločnosť Ryanair sa domnieva, že názor Komisie, že verejné orgány sú zapojené do prijímania skúmaných opatrení týkajúcich sa spoločností Ryanair a AMS, nie je podporený dôkazmi. Nemožno predpokladať – a ešte musí byť dokázané –, že verejné orgány boli naozaj zapojené do prijímania opatrení.

| (198) | Argument, že „spoločnosť So.Ge.A.AL je spoločnosť v plnom rozsahu vlastnená verejnými orgánmi“, čo „ovplyvňovalo proces prijímania rozhodnutí spoločnosti So.Ge.A.AL“, nie je dostatočne dokázaný, lebo je založený výlučne na ustanovujúcom kritériu vymenúvania členov predstavenstva spoločnosti So.Ge.A.AL jej verejnými akcionármi. Dohoda z roku 2002, v ktorej sa Sardínia zaviazala spolupracovať so spoločnosťou Ryanair na rozvoji cestovného ruchu a miery zamestnanosti v regióne, nedokazuje, že verejné orgány boli akýmkoľvek spôsobom zapojené do prijímania opatrení, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL prijala vo vzťahu k spoločnosti Ryanair alebo spoločnosti AMS po podpise dohody. Ďalej okolnosť, že spoločnosť So.Ge.A.AL a Sardínia podpísali v rokoch 2004, 2005, 2006 a 2007 ďalšie dohody o príspevkoch na spoločný marketing, len podporuje stanovisko, že Sardínia financovala spoločnosť So.Ge.A.AL, ale nie že riadila činnosť spoločnosti So.Ge.A.AL vo vzťahu k spoločnostiam Ryanair či AMS. |
| --- | --- |

(198)

Argument, že „spoločnosť So.Ge.A.AL je spoločnosť v plnom rozsahu vlastnená verejnými orgánmi“, čo „ovplyvňovalo proces prijímania rozhodnutí spoločnosti So.Ge.A.AL“, nie je dostatočne dokázaný, lebo je založený výlučne na ustanovujúcom kritériu vymenúvania členov predstavenstva spoločnosti So.Ge.A.AL jej verejnými akcionármi. Dohoda z roku 2002, v ktorej sa Sardínia zaviazala spolupracovať so spoločnosťou Ryanair na rozvoji cestovného ruchu a miery zamestnanosti v regióne, nedokazuje, že verejné orgány boli akýmkoľvek spôsobom zapojené do prijímania opatrení, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL prijala vo vzťahu k spoločnosti Ryanair alebo spoločnosti AMS po podpise dohody. Ďalej okolnosť, že spoločnosť So.Ge.A.AL a Sardínia podpísali v rokoch 2004, 2005, 2006 a 2007 ďalšie dohody o príspevkoch na spoločný marketing, len podporuje stanovisko, že Sardínia financovala spoločnosť So.Ge.A.AL, ale nie že riadila činnosť spoločnosti So.Ge.A.AL vo vzťahu k spoločnostiam Ryanair či AMS.

| (199) | Spoločnosť Ryanair nevie o žiadnych dohodách medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a regiónom Sardínie RAS, ani nie je zodpovedná za takéto dohody, nevynucovala si ani nepožadovala takéto dohody, takže dohody spoločností Ryanair a AMS so spoločnosťou So.Ge.A.AL by nemali byť ovplyvnené dohodami medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a regiónom Sardínie RAS. |
| --- | --- |

(199)

Spoločnosť Ryanair nevie o žiadnych dohodách medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a regiónom Sardínie RAS, ani nie je zodpovedná za takéto dohody, nevynucovala si ani nepožadovala takéto dohody, takže dohody spoločností Ryanair a AMS so spoločnosťou So.Ge.A.AL by nemali byť ovplyvnené dohodami medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a regiónom Sardínie RAS.

| (200) | Spoločnosť Ryanair ani nespĺňa podmienky na nepriameho príjemcu štátnej pomoci. Komisia nemôže jednoducho predpokladať, že štátna pomoc bola udelená v prospech leteckých dopravcov pôsobiacich na letisku bez dôkazov, ktoré by preukázali skutočnú existenciu výhody zo štátnej pomoci. Pokiaľ možno podmienky obchodného vzťahu medzi spoločnosťou Ryanair a letiskom odôvodniť na základe zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, nemôže sa na spoločnosť Ryanair vzťahovať spätné vymáhanie pomoci. Spoločnosť Ryanair kritizuje úvahu Komisie, že akýkoľvek stimul poskytnutý verejným letiskom v prospech leteckého dopravcu sa automaticky posudzuje ako štátna pomoc, aj keď bola len časť financovaná z verejných prostriedkov. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že zdráhanie Komisie vyšetriť otázku pripísateľnosti opatrení štátu neodráža usmernenia o leteckej doprave z roku 2005, z ktorých vyplýva, že rozhodnutie o prerozdelení verejných prostriedkov leteckému dopravcovi by malo byť pripísateľné verejným orgánom, aby predstavovalo štátnu pomoc (47). |
| --- | --- |

(200)

Spoločnosť Ryanair ani nespĺňa podmienky na nepriameho príjemcu štátnej pomoci. Komisia nemôže jednoducho predpokladať, že štátna pomoc bola udelená v prospech leteckých dopravcov pôsobiacich na letisku bez dôkazov, ktoré by preukázali skutočnú existenciu výhody zo štátnej pomoci. Pokiaľ možno podmienky obchodného vzťahu medzi spoločnosťou Ryanair a letiskom odôvodniť na základe zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, nemôže sa na spoločnosť Ryanair vzťahovať spätné vymáhanie pomoci. Spoločnosť Ryanair kritizuje úvahu Komisie, že akýkoľvek stimul poskytnutý verejným letiskom v prospech leteckého dopravcu sa automaticky posudzuje ako štátna pomoc, aj keď bola len časť financovaná z verejných prostriedkov. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že zdráhanie Komisie vyšetriť otázku pripísateľnosti opatrení štátu neodráža usmernenia o leteckej doprave z roku 2005, z ktorých vyplýva, že rozhodnutie o prerozdelení verejných prostriedkov leteckému dopravcovi by malo byť pripísateľné verejným orgánom, aby predstavovalo štátnu pomoc (47).

iii)   O referenčnej analýze

| (201) | Spoločnosť Ryanair argumentuje, že podľa judikatúry (48) by referenčná analýza mala byť hlavným testom použitým na overenie prítomnosti pomoci v prospech leteckých dopravcov a test vychádzajúci z nákladov by mal byť použitý, len ak nebolo možné porovnať situáciu údajného poskytovateľa pomoci so situáciou súkromnej skupiny podnikov. Spoločnosť Ryanair ďalej uvádza, že pri posudzovaní dohôd, ktoré prevádzkovatelia letísk uzatvorili s leteckými dopravcami, treba zohľadniť aj vonkajšie vplyvy siete vyplývajúce z dohôd. Spoločnosť Ryanair v inom vyjadrení súhlasila s tým, že štandardným obchodným postupom sú referenčná metóda aj metóda vychádzajúca z nákladov (49). |
| --- | --- |

(201)

Spoločnosť Ryanair argumentuje, že podľa judikatúry (48) by referenčná analýza mala byť hlavným testom použitým na overenie prítomnosti pomoci v prospech leteckých dopravcov a test vychádzajúci z nákladov by mal byť použitý, len ak nebolo možné porovnať situáciu údajného poskytovateľa pomoci so situáciou súkromnej skupiny podnikov. Spoločnosť Ryanair ďalej uvádza, že pri posudzovaní dohôd, ktoré prevádzkovatelia letísk uzatvorili s leteckými dopravcami, treba zohľadniť aj vonkajšie vplyvy siete vyplývajúce z dohôd. Spoločnosť Ryanair v inom vyjadrení súhlasila s tým, že štandardným obchodným postupom sú referenčná metóda aj metóda vychádzajúca z nákladov (49).

iv)   O ziskovosti ex ante

| (202) | Spoločnosť Ryanair v zásade argumentuje, že celé odôvodnenie Komisie v rozhodnutí z roku 2012 bolo narušené chybným uplatnením kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý vychádzal z nesprávneho predpokladu, že na konštatovanie, či bola dodržaná zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, bol potrebný obchodný plán ex ante. Obchodné plány nie sú sine qua non pre obchodné činnosti súkromných investorov (50). Hoci takéto plány môžu nepochybne dokázať, že verejný orgán konal ako súkromný investor, neexistencia takéhoto plánu nepostačuje na vyvodenie záveru, že verejný orgán nekonal ako súkromný investor. |
| --- | --- |

(202)

Spoločnosť Ryanair v zásade argumentuje, že celé odôvodnenie Komisie v rozhodnutí z roku 2012 bolo narušené chybným uplatnením kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý vychádzal z nesprávneho predpokladu, že na konštatovanie, či bola dodržaná zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, bol potrebný obchodný plán ex ante. Obchodné plány nie sú sine qua non pre obchodné činnosti súkromných investorov (50). Hoci takéto plány môžu nepochybne dokázať, že verejný orgán konal ako súkromný investor, neexistencia takéhoto plánu nepostačuje na vyvodenie záveru, že verejný orgán nekonal ako súkromný investor.

| (203) | V každom prípade Komisia už v rozhodnutí z roku 2012 pripustila, že letisko Alghero predložilo základnú analýzu ex ante, ktorá by sa mala považovať za dostatočnú. Komisia nie je v stave posúdiť, čo predstavuje „prijateľný“ obchodný plán a nemala by sa o to pokúšať. |
| --- | --- |

(203)

V každom prípade Komisia už v rozhodnutí z roku 2012 pripustila, že letisko Alghero predložilo základnú analýzu ex ante, ktorá by sa mala považovať za dostatočnú. Komisia nie je v stave posúdiť, čo predstavuje „prijateľný“ obchodný plán a nemala by sa o to pokúšať.

| (204) | Spoločnosť Ryanair ďalej poznamenáva, že Komisia získala analýzu zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve od spoločnosti Ecorys, ktorá vyvodila záver, že dohody spoločnosti Ryanair boli v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a že straty spoločnosti So.Ge.A.AL vznikli z dôvodu značných a nepredvídateľných oneskorení štátu pri udelení úplnej koncesie. Nepredvídateľné neefektívnosti a oneskorenia by v analýze zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemali byť neutralizované, keďže sa s nimi súkromné letiská môžu stretnúť v bežnej obchodnej činnosti, či už na základe zlyhaní štátu, alebo aktov iných súkromných podnikov, na ktoré sa letisko spolieha. |
| --- | --- |

(204)

Spoločnosť Ryanair ďalej poznamenáva, že Komisia získala analýzu zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve od spoločnosti Ecorys, ktorá vyvodila záver, že dohody spoločnosti Ryanair boli v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a že straty spoločnosti So.Ge.A.AL vznikli z dôvodu značných a nepredvídateľných oneskorení štátu pri udelení úplnej koncesie. Nepredvídateľné neefektívnosti a oneskorenia by v analýze zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemali byť neutralizované, keďže sa s nimi súkromné letiská môžu stretnúť v bežnej obchodnej činnosti, či už na základe zlyhaní štátu, alebo aktov iných súkromných podnikov, na ktoré sa letisko spolieha.

| (205) | Spoločnosť Ryanair ešte predložila súbor poznámok, ktoré vypracovala spoločnosť Oxera, a analýzu, ktorú vypracoval profesor Damien P. McLoughlin. |
| --- | --- |

(205)

Spoločnosť Ryanair ešte predložila súbor poznámok, ktoré vypracovala spoločnosť Oxera, a analýzu, ktorú vypracoval profesor Damien P. McLoughlin.

Poznámka spoločnosti Oxera 1 – Určenie referenčnej trhovej hodnoty v referenčnej analýze kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Ryanair State aid cases (Prípady štátnej pomoci týkajúce sa spoločnosti Ryanair), správa vypracovaná spoločnosťou Oxera pre Ryanair, 9. apríl 2013

| (206) | Spoločnosť Oxera si myslí, že metóda Komisie spočívajúca v akceptovaní iba referenčných letísk nachádzajúcich sa v tej istej spádovej oblasti ako letisko, ktoré je predmetom vyšetrovania, je chybná. |
| --- | --- |

(206)

Spoločnosť Oxera si myslí, že metóda Komisie spočívajúca v akceptovaní iba referenčných letísk nachádzajúcich sa v tej istej spádovej oblasti ako letisko, ktoré je predmetom vyšetrovania, je chybná.

| (207) | Spoločnosť Oxera tvrdí, že referenčné trhové ceny získané na referenčných letiskách nie sú ovplyvnené štátnou pomocou poskytnutou okolitým letiskám. Preto možno pre kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve spoľahlivo odhadnúť referenčnú trhovú hodnotu. |
| --- | --- |

(207)

Spoločnosť Oxera tvrdí, že referenčné trhové ceny získané na referenčných letiskách nie sú ovplyvnené štátnou pomocou poskytnutou okolitým letiskám. Preto možno pre kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve spoľahlivo odhadnúť referenčnú trhovú hodnotu.

| (208) | Je to tak preto, že:






  a) | referenčné analýzy sa bežne používajú pre kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v iných oblastiach, ako je štátna pomoc; |
| --- | --- | --- |

(208)

Je to tak preto, že:

a)

referenčné analýzy sa bežne používajú pre kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v iných oblastiach, ako je štátna pomoc;

| b) | spoločnosti recipročne pôsobia na svoje rozhodnutia o cene iba vtedy, ak sú ich výrobky alternatívne alebo doplňujúce; |
| --- | --- |

b)

spoločnosti recipročne pôsobia na svoje rozhodnutia o cene iba vtedy, ak sú ich výrobky alternatívne alebo doplňujúce;

| c) | letiská v rovnakej spádovej oblasti nemusia vzájomne súťažiť a referenčné letiská použité v predložených správach sa stretávajú s obmedzenou hospodárskou súťažou letísk vo vlastníctve štátu v ich spádovej oblasti (< 1/3 komerčných letísk v spádovej oblasti referenčných letísk sú v úplnom vlastníctve štátu a žiadne letisko v rovnakej spádovej oblasti ako referenčné letiská nie je predmetom prebiehajúceho zisťovania vo veci štátnej pomoci – k aprílu 2013); |
| --- | --- |

c)

letiská v rovnakej spádovej oblasti nemusia vzájomne súťažiť a referenčné letiská použité v predložených správach sa stretávajú s obmedzenou hospodárskou súťažou letísk vo vlastníctve štátu v ich spádovej oblasti (< 1/3 komerčných letísk v spádovej oblasti referenčných letísk sú v úplnom vlastníctve štátu a žiadne letisko v rovnakej spádovej oblasti ako referenčné letiská nie je predmetom prebiehajúceho zisťovania vo veci štátnej pomoci – k aprílu 2013);

| d) | aj vtedy, ak referenčné letiská čelia konkurencii štátom vlastnených letísk v tej istej spádovej oblasti, je dôvod domnievať sa, že ich správanie je v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (napríklad v prípade významnej účasti súkromného sektora alebo vtedy, ak je letisko riadené na súkromnej úrovni); |
| --- | --- |

d)

aj vtedy, ak referenčné letiská čelia konkurencii štátom vlastnených letísk v tej istej spádovej oblasti, je dôvod domnievať sa, že ich správanie je v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (napríklad v prípade významnej účasti súkromného sektora alebo vtedy, ak je letisko riadené na súkromnej úrovni);

| e) | letiská podľa kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nestanovia ceny pod prírastkovými nákladmi. |
| --- | --- |

e)

letiská podľa kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nestanovia ceny pod prírastkovými nákladmi.

Poznámka spoločnosti Oxera 2 – Zásady analýzy ziskovosti pre kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Ryanair State aid cases (Prípady štátnej pomoci týkajúce sa spoločnosti Ryanair), správa vypracovaná spoločnosťou Oxera pre spoločnosť Ryanair, 9. apríl 2013

| (209) | Spoločnosť Oxera argumentovala, že analýza ziskovosti, ktorú spoločnosť Oxera vykonala vo svojich správach predložených Komisii, je v súlade so zásadami, ktoré by prijal rozumný investor súkromného sektora a ktoré odrážajú postoj zjavný z precedensov Komisie. |
| --- | --- |

(209)

Spoločnosť Oxera argumentovala, že analýza ziskovosti, ktorú spoločnosť Oxera vykonala vo svojich správach predložených Komisii, je v súlade so zásadami, ktoré by prijal rozumný investor súkromného sektora a ktoré odrážajú postoj zjavný z precedensov Komisie.

| (210) | Zásady analýzy ziskovosti sú:






  a) | hodnotenie sa vykonáva po etapách; |
| --- | --- | --- |

(210)

Zásady analýzy ziskovosti sú:

a)

hodnotenie sa vykonáva po etapách;

| b) | podnikateľský plán ex ante nie je nevyhnutne potrebný; |
| --- | --- |

b)

podnikateľský plán ex ante nie je nevyhnutne potrebný;

| c) | vhodná metóda na stanovenie cien v prípade menej využívaného letiska je prístup založený na „jednotnej pokladnici“ (single till); |
| --- | --- |

c)

vhodná metóda na stanovenie cien v prípade menej využívaného letiska je prístup založený na „jednotnej pokladnici“ (single till);

| d) | do úvahy sa berú iba príjmy spojené s hospodárskou činnosťou letiska v prevádzke; |
| --- | --- |

d)

do úvahy sa berú iba príjmy spojené s hospodárskou činnosťou letiska v prevádzke;

| e) | do úvahy by sa mal brať celý čas trvania dohody vrátane prípadného predĺženia; |
| --- | --- |

e)

do úvahy by sa mal brať celý čas trvania dohody vrátane prípadného predĺženia;

| f) | budúce finančné toky by sa mali diskontovať, aby bolo možné posúdiť ziskovosť dohôd; |
| --- | --- |

f)

budúce finančné toky by sa mali diskontovať, aby bolo možné posúdiť ziskovosť dohôd;

| g) | prírastková ziskovosť pod vplyvom dohôd medzi spoločnosťou Ryanair a letiskami by sa mala posudzovať na základe odhadov vnútornej miery návratnosti alebo čistej súčasnej hodnoty. |
| --- | --- |

g)

prírastková ziskovosť pod vplyvom dohôd medzi spoločnosťou Ryanair a letiskami by sa mala posudzovať na základe odhadov vnútornej miery návratnosti alebo čistej súčasnej hodnoty.

Analýza profesora Damiena P. McLoughlina – Brand building: why and how small brands should invest in marketing (Budovanie značky: prečo a ako by malé značky mali investovať do marketingu), vypracované pre spoločnosť Ryanair, 10. apríl 2013

| (211) | Cieľom správy bolo opísať obchodnú logiku rozhodnutí regionálneho letiska kupovať reklamu na stránke Ryanair.com od spoločnosti AMS. |
| --- | --- |

(211)

Cieľom správy bolo opísať obchodnú logiku rozhodnutí regionálneho letiska kupovať reklamu na stránke Ryanair.com od spoločnosti AMS.

| (212) | V správe sa argumentuje, že existuje veľký počet veľmi silných, známych a zvyčajne využívaných letísk. Slabší konkurenti musia na nárast svojej činnosti prekonať statické nákupné správanie spotrebiteľov. Menšie regionálne letiská musia nájsť spôsob na konzistentnú komunikáciu posolstva svojej značky čo najväčšiemu možnému publiku. Tradičné formy marketingovej komunikácie si vyžadujú výdavky, ktoré presahujú ich zdroje. |
| --- | --- |

(212)

V správe sa argumentuje, že existuje veľký počet veľmi silných, známych a zvyčajne využívaných letísk. Slabší konkurenti musia na nárast svojej činnosti prekonať statické nákupné správanie spotrebiteľov. Menšie regionálne letiská musia nájsť spôsob na konzistentnú komunikáciu posolstva svojej značky čo najväčšiemu možnému publiku. Tradičné formy marketingovej komunikácie si vyžadujú výdavky, ktoré presahujú ich zdroje.

Poznámky spoločnosti Oxera 3 a 4 – Ako by sa malo pristupovať k dohodám spoločnosti AMS v rámci analýzy ziskovosti ako súčasť kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve? 17. a 31. januára 2014

| (213) | Spoločnosť Ryanair predložila ďalšie správy svojej poradenskej spoločnosti Oxera. Spoločnosť Oxera v týchto správach analyzuje zásady, ktoré by sa podľa leteckého dopravcu mali zohľadniť v analýze ziskovosti dohôd o letiskových službách medzi spoločnosťou Ryanair a letiskami na jednej strane a marketingových dohôd medzi spoločnosťou AMS a tými istými letiskami na druhej strane ako súčasť kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (51). Spoločnosť Ryanair zdôraznila, že týmito správami sa nijak nemení jej skôr uvedené stanovisko, že dohody o letiskových službách a marketingové dohody by sa mali analyzovať v rámci samostatných testov kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(213)

Spoločnosť Ryanair predložila ďalšie správy svojej poradenskej spoločnosti Oxera. Spoločnosť Oxera v týchto správach analyzuje zásady, ktoré by sa podľa leteckého dopravcu mali zohľadniť v analýze ziskovosti dohôd o letiskových službách medzi spoločnosťou Ryanair a letiskami na jednej strane a marketingových dohôd medzi spoločnosťou AMS a tými istými letiskami na druhej strane ako súčasť kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (51). Spoločnosť Ryanair zdôraznila, že týmito správami sa nijak nemení jej skôr uvedené stanovisko, že dohody o letiskových službách a marketingové dohody by sa mali analyzovať v rámci samostatných testov kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (214) | Zo správ vyplynulo, že zisky vytvárané spoločnosťou AMS by mali byť do spoločnej analýzy týkajúcej sa ziskovosti zahrnuté ako príjmy a výdavky spoločnosti AMS by mali byť zahrnuté do nákladov. V správe bolo na tento účel navrhnuté uplatnenie metodiky založenej na peňažnom toku na spoločnú analýzu ziskovosti, čo znamená, že výdavky letísk pre spoločnosť AMS by sa mali posudzovať ako prírastkové prevádzkové náklady. |
| --- | --- |

(214)

Zo správ vyplynulo, že zisky vytvárané spoločnosťou AMS by mali byť do spoločnej analýzy týkajúcej sa ziskovosti zahrnuté ako príjmy a výdavky spoločnosti AMS by mali byť zahrnuté do nákladov. V správe bolo na tento účel navrhnuté uplatnenie metodiky založenej na peňažnom toku na spoločnú analýzu ziskovosti, čo znamená, že výdavky letísk pre spoločnosť AMS by sa mali posudzovať ako prírastkové prevádzkové náklady.

| (215) | V správach bolo zdôraznené, že marketingové činnosti prispievajú k vytvoreniu a podpore hodnoty značky, čo môže vytvoriť účinky a prínosy nielen počas trvania dohôd s leteckým dopravcom, ale aj po ich ukončení. Tak by to bolo, ak by sa na základe skutočnosti, že spoločnosť Ryanair uzatvorila dohodu s letiskom, na letisku etablovali ďalší leteckí dopravcovia, čo by zas prilákalo zriadenie väčšieho počtu obchodov, čím by sa zvýšili príjmy pre letisko z iných ako leteckých činností. Podľa spoločnosti Ryanair, ak bude Komisia pokračovať v spoločnej analýze ziskovosti, musia sa tieto prínosy zohľadniť posudzovaním výdavkov spoločnosti AMS ako prírastkových prevádzkových nákladov po odpočítaní platieb spoločnosti AMS. |
| --- | --- |

(215)

V správach bolo zdôraznené, že marketingové činnosti prispievajú k vytvoreniu a podpore hodnoty značky, čo môže vytvoriť účinky a prínosy nielen počas trvania dohôd s leteckým dopravcom, ale aj po ich ukončení. Tak by to bolo, ak by sa na základe skutočnosti, že spoločnosť Ryanair uzatvorila dohodu s letiskom, na letisku etablovali ďalší leteckí dopravcovia, čo by zas prilákalo zriadenie väčšieho počtu obchodov, čím by sa zvýšili príjmy pre letisko z iných ako leteckých činností. Podľa spoločnosti Ryanair, ak bude Komisia pokračovať v spoločnej analýze ziskovosti, musia sa tieto prínosy zohľadniť posudzovaním výdavkov spoločnosti AMS ako prírastkových prevádzkových nákladov po odpočítaní platieb spoločnosti AMS.

| (216) | Spoločnosť Ryanair ďalej vyjadrila názor, že do projektovaných prírastkových ziskov treba zahrnúť konečnú hodnotu na konci dohody o letiskových službách, aby bola zohľadnená hodnota vytvorená po ukončení dohody. Konečná hodnota by mala byť upravená na základe možnosti predĺženia, pričom by malo byť vyjadrené očakávanie, že zisky budú pokračovať po ukončení dohody so spoločnosťou Ryanair, alebo ak by boli podobné podmienky dohodnuté s inými leteckými dopravcami. Spoločnosť Ryanair usúdila, že potom by bolo možné vypočítať nižšiu hranicu pre prínosy, ktoré vyplývajú spoločne z dohody so spoločnosťou AMS a dohody o letiskových službách, pričom treba zohľadniť neistoty prírastkového zisku po ukončení dohody o letiskových službách. |
| --- | --- |

(216)

Spoločnosť Ryanair ďalej vyjadrila názor, že do projektovaných prírastkových ziskov treba zahrnúť konečnú hodnotu na konci dohody o letiskových službách, aby bola zohľadnená hodnota vytvorená po ukončení dohody. Konečná hodnota by mala byť upravená na základe možnosti predĺženia, pričom by malo byť vyjadrené očakávanie, že zisky budú pokračovať po ukončení dohody so spoločnosťou Ryanair, alebo ak by boli podobné podmienky dohodnuté s inými leteckými dopravcami. Spoločnosť Ryanair usúdila, že potom by bolo možné vypočítať nižšiu hranicu pre prínosy, ktoré vyplývajú spoločne z dohody so spoločnosťou AMS a dohody o letiskových službách, pričom treba zohľadniť neistoty prírastkového zisku po ukončení dohody o letiskových službách.

| (217) | V správach bola na podporenie tohto prístupu predložená syntéza výsledkov štúdií o účinkoch marketingu na hodnotu značky. V týchto štúdiách je uznané, že marketing môže podporiť hodnotu značky a môže pomôcť vybudovať zákaznícku základňu. Podľa správ marketing letiska na webovom sídle Ryanair.com osobitne zvyšuje viditeľnosť značky letiska. V správach je tiež uvedené, že najmä menšie regionálne letiská, ktoré chcú zvýšiť svoj objem dopravy, by moli zvýšiť hodnotu svojej značky uzatvorením marketingových dohôd so spoločnosťou AMS. |
| --- | --- |

(217)

V správach bola na podporenie tohto prístupu predložená syntéza výsledkov štúdií o účinkoch marketingu na hodnotu značky. V týchto štúdiách je uznané, že marketing môže podporiť hodnotu značky a môže pomôcť vybudovať zákaznícku základňu. Podľa správ marketing letiska na webovom sídle Ryanair.com osobitne zvyšuje viditeľnosť značky letiska. V správach je tiež uvedené, že najmä menšie regionálne letiská, ktoré chcú zvýšiť svoj objem dopravy, by moli zvýšiť hodnotu svojej značky uzatvorením marketingových dohôd so spoločnosťou AMS.

| (218) | V správe je na záver uvedené, že postup založený na peňažnom toku treba uprednostniť pred postupom kapitalizácie, v ktorom sa výdavky spoločnosti AMS posudzujú ako kapitálové výdavky na nehnuteľný majetok (t. j. hodnota značky). (52) V prístupe kapitalizácie sa zohľadňuje len časť marketingových výdavkov, ktorá je pripísateľná nehnuteľnému majetku letiska. K marketingovým výdavkom sa pristupuje ako k nehnuteľnému majetku a potom sa odpisujú počas obdobia trvania dohody, pričom sa zohľadní zvyšková hodnota pri plánovanom ukončení dohody o letiskových službách. V tomto prístupe nie sú zohľadnené prírastkové zisky dosiahnuté uzatvorením dohody o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair. Ťažké je tiež vypočítať hodnotu nehmotného majetku aj z dôvodu výdavkov značky a časového obdobia používania aktíva. Metóda peňažného toku je vhodnejšia ako prístup kapitalizácie, lebo v prístupe kapitalizácie nie sú zachytené pozitívne prínosy pre letisko, ktoré by podľa predpokladov mali vzniknúť v dôsledku podpísania dohody o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair. |
| --- | --- |

(218)

V správe je na záver uvedené, že postup založený na peňažnom toku treba uprednostniť pred postupom kapitalizácie, v ktorom sa výdavky spoločnosti AMS posudzujú ako kapitálové výdavky na nehnuteľný majetok (t. j. hodnota značky). (52) V prístupe kapitalizácie sa zohľadňuje len časť marketingových výdavkov, ktorá je pripísateľná nehnuteľnému majetku letiska. K marketingovým výdavkom sa pristupuje ako k nehnuteľnému majetku a potom sa odpisujú počas obdobia trvania dohody, pričom sa zohľadní zvyšková hodnota pri plánovanom ukončení dohody o letiskových službách. V tomto prístupe nie sú zohľadnené prírastkové zisky dosiahnuté uzatvorením dohody o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair. Ťažké je tiež vypočítať hodnotu nehmotného majetku aj z dôvodu výdavkov značky a časového obdobia používania aktíva. Metóda peňažného toku je vhodnejšia ako prístup kapitalizácie, lebo v prístupe kapitalizácie nie sú zachytené pozitívne prínosy pre letisko, ktoré by podľa predpokladov mali vzniknúť v dôsledku podpísania dohody o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair.

v)   Správy o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z rokov 2011 a 2013

| (219) | Spoločnosť Ryanair požiadala spoločnosť Oxera, aby vykonala test založený na zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý bol v mene spoločnosti Ryanair predložený Komisii v júli 2011 (ďalej len „správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011“ (53). V správe o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011 boli predstavené výsledky analýzy ziskovosti dohôd o letiskových službách z rokov 2000 a 2010 medzi spoločnosťami So.Ge.A.AL a Ryanair na základe informácií, ktoré podľa spoločnosti Ryanair boli dostupné spoločnosti So.Ge.A.AL v čase uzatvorenia týchto dohôd. Správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011 neobsahovala analýzu očakávanej ziskovosti dohôd o letiskových službách z rokov 2002, 2003 a 2006. |
| --- | --- |

(219)

Spoločnosť Ryanair požiadala spoločnosť Oxera, aby vykonala test založený na zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý bol v mene spoločnosti Ryanair predložený Komisii v júli 2011 (ďalej len „správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011“ (53). V správe o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011 boli predstavené výsledky analýzy ziskovosti dohôd o letiskových službách z rokov 2000 a 2010 medzi spoločnosťami So.Ge.A.AL a Ryanair na základe informácií, ktoré podľa spoločnosti Ryanair boli dostupné spoločnosti So.Ge.A.AL v čase uzatvorenia týchto dohôd. Správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011 neobsahovala analýzu očakávanej ziskovosti dohôd o letiskových službách z rokov 2002, 2003 a 2006.

| (220) | Na základe správy o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011 bola Komisii v marci 2013 predložená aktualizovaná správa (ďalej len „správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2013“) (54), v ktorej bola odhadnutá očakávaná ziskovosť dohôd o letiskových službách, ktoré neboli posúdené v správe o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011 (konkrétne dohody o letiskových službách z rokov 2002, 2003 a 2006). |
| --- | --- |

(220)

Na základe správy o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011 bola Komisii v marci 2013 predložená aktualizovaná správa (ďalej len „správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2013“) (54), v ktorej bola odhadnutá očakávaná ziskovosť dohôd o letiskových službách, ktoré neboli posúdené v správe o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011 (konkrétne dohody o letiskových službách z rokov 2002, 2003 a 2006).

| (221) | Podľa spoločnosti Ryanair z posúdenia ziskovosti ex ante dohôd o letiskových službách z rokov 2000, 2002, 2003, 2006 a 2010 vyplýva, že všetky tieto dohody mali byť podľa predpokladov v čase ich podpísania pre letisko ziskové. Očakávaná ziskovosť každej dohody medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Ryanair bola posúdená po zohľadnení očakávaných prírastkových nákladov a očakávaných prírastkových príjmov vrátane príjmov z leteckej činnosti aj z inej ako leteckej činnosti a nákladov na finančné stimuly poskytnuté spoločnosti Ryanair. Skutočnosťou, že vyplývajúce čisté súčasné hodnoty sú všetky pozitívne, by podľa všetkého malo byť potvrdené, že bolo rozumné uzatvoriť dohody so spoločnosťou Ryanair. |
| --- | --- |

(221)

Podľa spoločnosti Ryanair z posúdenia ziskovosti ex ante dohôd o letiskových službách z rokov 2000, 2002, 2003, 2006 a 2010 vyplýva, že všetky tieto dohody mali byť podľa predpokladov v čase ich podpísania pre letisko ziskové. Očakávaná ziskovosť každej dohody medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a spoločnosťou Ryanair bola posúdená po zohľadnení očakávaných prírastkových nákladov a očakávaných prírastkových príjmov vrátane príjmov z leteckej činnosti aj z inej ako leteckej činnosti a nákladov na finančné stimuly poskytnuté spoločnosti Ryanair. Skutočnosťou, že vyplývajúce čisté súčasné hodnoty sú všetky pozitívne, by podľa všetkého malo byť potvrdené, že bolo rozumné uzatvoriť dohody so spoločnosťou Ryanair.

| (222) | V správach o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z rokov 2011 a 2013 neboli v kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v súvislosti s dohodami o letiskových službách zohľadnené dohody medzi spoločnosťami So.Ge.A.AL a AMS o poskytovaní marketingových služieb. Podľa spoločnosti Ryanair sú dohody so spoločnosťou AMS nezávislé od dohôd o letiskových službách spoločnosti Ryanair s letiskom, lebo dohody so spoločnosťou AMS sa týkajú poskytovania marketingových služieb letiskám (a nie letov/cestujúcich) za trhovú cenu, a preto by sa nemali posudzovať. |
| --- | --- |

(222)

V správach o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z rokov 2011 a 2013 neboli v kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v súvislosti s dohodami o letiskových službách zohľadnené dohody medzi spoločnosťami So.Ge.A.AL a AMS o poskytovaní marketingových služieb. Podľa spoločnosti Ryanair sú dohody so spoločnosťou AMS nezávislé od dohôd o letiskových službách spoločnosti Ryanair s letiskom, lebo dohody so spoločnosťou AMS sa týkajú poskytovania marketingových služieb letiskám (a nie letov/cestujúcich) za trhovú cenu, a preto by sa nemali posudzovať.

vi)   O neselektívnosti letiskových poplatkov pre spoločnosť Ryanair

| (223) | Spoločnosť Ryanair nesúhlasí s názorom Komisie, že akákoľvek zľava poskytnutá zo strany letiska Alghero by sa mala posudzovať ako štátna pomoc, aj keď mohli zľavy využiť všetci leteckí dopravcovia. Po prvé, podľa spoločnosti Ryanair, ak všetci leteckí dopravcovia dostanú zľavy, najnižšou úrovňou zľavy môže byť príslušná kontrafaktuálna cena a nie zverejnené poplatky. Po druhé, v tomto prístupe nie je zohľadnený faktor diferenčných nákladov a prínosov obsluhovania rôznych leteckých dopravcov. Posúdenie zohľadnenia nákladov je krok potrebný na posúdenie, či zľava pre konkrétneho leteckého dopravcu predstavuje štátnu pomoc. Pomerne nízke poplatky samé osebe nemusia predstavovať štátnu pomoc a nižšie poplatky odrážajú v súlade so zisteniami spoločnosti Ecorys nižšiu úroveň služieb, ktoré spoločnosť Ryanair požadovala. |
| --- | --- |

(223)

Spoločnosť Ryanair nesúhlasí s názorom Komisie, že akákoľvek zľava poskytnutá zo strany letiska Alghero by sa mala posudzovať ako štátna pomoc, aj keď mohli zľavy využiť všetci leteckí dopravcovia. Po prvé, podľa spoločnosti Ryanair, ak všetci leteckí dopravcovia dostanú zľavy, najnižšou úrovňou zľavy môže byť príslušná kontrafaktuálna cena a nie zverejnené poplatky. Po druhé, v tomto prístupe nie je zohľadnený faktor diferenčných nákladov a prínosov obsluhovania rôznych leteckých dopravcov. Posúdenie zohľadnenia nákladov je krok potrebný na posúdenie, či zľava pre konkrétneho leteckého dopravcu predstavuje štátnu pomoc. Pomerne nízke poplatky samé osebe nemusia predstavovať štátnu pomoc a nižšie poplatky odrážajú v súlade so zisteniami spoločnosti Ecorys nižšiu úroveň služieb, ktoré spoločnosť Ryanair požadovala.

| (224) | V tomto prípade boli zľavy, ktoré dostávala spoločnosť Ryanair, poskytnuté uznávajúc značné obchodné riziko, ktoré spoločnosť Ryanair podstupovala pri zriadení pravidelnej celoročnej činnosti na letisku, ktoré bolo v tom čase neznáme. (55) |
| --- | --- |

(224)

V tomto prípade boli zľavy, ktoré dostávala spoločnosť Ryanair, poskytnuté uznávajúc značné obchodné riziko, ktoré spoločnosť Ryanair podstupovala pri zriadení pravidelnej celoročnej činnosti na letisku, ktoré bolo v tom čase neznáme. (55)

vii)   O narušení hospodárskej súťaže

| (225) | Zdá sa, že Komisia nevylúčila hospodársku súťaž medzi letiskami Alghero a Cagliari alebo Olbia napriek tomu, že tieto letiská oddeľuje hornatý terén v príslušnej dĺžke 235 km a 128 km a že na Sardínii nie sú diaľnice. Podľa spoločnosti Ryanair je neisté, či by akákoľvek štátna pomoc na letisku Alghero mohla viesť k narušeniu hospodárskej súťaže a čo Komisia považuje za rozsah takéhoto narušenia. |
| --- | --- |

(225)

Zdá sa, že Komisia nevylúčila hospodársku súťaž medzi letiskami Alghero a Cagliari alebo Olbia napriek tomu, že tieto letiská oddeľuje hornatý terén v príslušnej dĺžke 235 km a 128 km a že na Sardínii nie sú diaľnice. Podľa spoločnosti Ryanair je neisté, či by akákoľvek štátna pomoc na letisku Alghero mohla viesť k narušeniu hospodárskej súťaže a čo Komisia považuje za rozsah takéhoto narušenia.

viii)   O zlučiteľnosti

| (226) | Spoločnosť Ryanair sa domnieva, že dohody medzi spoločnosťou Ryanair a letiskom nezahŕňali štátnu pomoc. Spoločnosť Ryanair sa v tomto zmysle domnieva, že možná uplatniteľnosť usmernení o leteckej doprave z roku 2005 je nevýznamná. |
| --- | --- |

(226)

Spoločnosť Ryanair sa domnieva, že dohody medzi spoločnosťou Ryanair a letiskom nezahŕňali štátnu pomoc. Spoločnosť Ryanair sa v tomto zmysle domnieva, že možná uplatniteľnosť usmernení o leteckej doprave z roku 2005 je nevýznamná.

10.2.   PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI AMS

i)   O spoločnosti AMS a webovom sídle spoločnosti Ryanair

| (227) | Spoločnosť AMS podporuje pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Ryanair v súvislosti so spoločnosťou AMS. Domnienky Komisie, že marketingové poplatky platené spoločnosti AMS za marketingové služby predstavujú štátnu pomoc (v prospech spoločnosti Ryanair) a pristupovanie k spoločnosti AMS a k spoločnosti Ryanair ako k jednému príjemcovi štátnej pomoci, sú nesprávne. Spoločnosť AMS poskytuje marketingové služby, ktoré sú opodstatnené na základe ich samostatného účelu a ocenené na ich trhovú hodnotu. |
| --- | --- |

(227)

Spoločnosť AMS podporuje pripomienky, ktoré predložila spoločnosť Ryanair v súvislosti so spoločnosťou AMS. Domnienky Komisie, že marketingové poplatky platené spoločnosti AMS za marketingové služby predstavujú štátnu pomoc (v prospech spoločnosti Ryanair) a pristupovanie k spoločnosti AMS a k spoločnosti Ryanair ako k jednému príjemcovi štátnej pomoci, sú nesprávne. Spoločnosť AMS poskytuje marketingové služby, ktoré sú opodstatnené na základe ich samostatného účelu a ocenené na ich trhovú hodnotu.

| (228) | Okrem toho rozhodnutie spoločnosti Ryanair využiť sprostredkovateľa na predaj reklamného priestoru na jej webovom sídle nie je nezvyčajné. Spoločnosť AMS úspešne propagovala a predávala reklamný priestor mnohým spoločnostiam v celej Európe, a to súkromným aj verejným. |
| --- | --- |

(228)

Okrem toho rozhodnutie spoločnosti Ryanair využiť sprostredkovateľa na predaj reklamného priestoru na jej webovom sídle nie je nezvyčajné. Spoločnosť AMS úspešne propagovala a predávala reklamný priestor mnohým spoločnostiam v celej Európe, a to súkromným aj verejným.

| (229) | Webové sídlo spoločnosti Ryanair predstavuje osobitne žiadané charakteristiky pre marketing: je to jedno z najobľúbenejších webových sídel o cestovaní na svete; priemerné trvanie každej návštevy na webovom sídle spoločnosti Ryanair je mimoriadne dlhé; reklama na letisko na webovom sídle spoločnosti Ryanair je jedinečne zameraná na možných cestujúcich na toto letisko, pričom je zabezpečené, že sa premárni len veľmi málo reklamy alebo žiadna, čo je v protiklade s reklamou v novinách, rádiu, televízii alebo iných menej zacielených médiách zameraných na širokú verejnosť. |
| --- | --- |

(229)

Webové sídlo spoločnosti Ryanair predstavuje osobitne žiadané charakteristiky pre marketing: je to jedno z najobľúbenejších webových sídel o cestovaní na svete; priemerné trvanie každej návštevy na webovom sídle spoločnosti Ryanair je mimoriadne dlhé; reklama na letisko na webovom sídle spoločnosti Ryanair je jedinečne zameraná na možných cestujúcich na toto letisko, pričom je zabezpečené, že sa premárni len veľmi málo reklamy alebo žiadna, čo je v protiklade s reklamou v novinách, rádiu, televízii alebo iných menej zacielených médiách zameraných na širokú verejnosť.

ii)   O neexistencii výhod pre spoločnosti AMS alebo Ryanair

| (230) | Spoločnosť AMS uzatvára marketingové dohody s verejnými aj so súkromnými letiskami, orgánmi cestovného ruchu, skupinami požičovní automobilov, webovými sídlami na rezerváciu hotelov, poisťovňami, poskytovateľmi telekomunikačných služieb. |
| --- | --- |

(230)

Spoločnosť AMS uzatvára marketingové dohody s verejnými aj so súkromnými letiskami, orgánmi cestovného ruchu, skupinami požičovní automobilov, webovými sídlami na rezerváciu hotelov, poisťovňami, poskytovateľmi telekomunikačných služieb.

| (231) | V sadzbách, za ktoré spoločnosť AMS poskytuje reklamný priestor, ani v objeme, v akom je nakupovaný, sa nerozlišuje medzi verejnými a súkromnými zadávateľmi reklamy. Spoločnosť Ryanair ani spoločnosť AMS nenútia letiská, aby si kupovali marketingové služby a mnohé letiská sa v skutočnosti rozhodnú nemať reklamu na webovom sídle spoločnosti Ryanair. Z dohôd spoločnosti AMS s verejnými letiskami alebo ich prevádzkovateľmi, ako je spoločnosť So.Ge.A.AL, nemôže vyplývať štátna pomoc, keď spoločnosť AMS môže takisto jednoducho predať priestor na webovom sídle súkromnej spoločnosti za porovnateľnú cenu. |
| --- | --- |

(231)

V sadzbách, za ktoré spoločnosť AMS poskytuje reklamný priestor, ani v objeme, v akom je nakupovaný, sa nerozlišuje medzi verejnými a súkromnými zadávateľmi reklamy. Spoločnosť Ryanair ani spoločnosť AMS nenútia letiská, aby si kupovali marketingové služby a mnohé letiská sa v skutočnosti rozhodnú nemať reklamu na webovom sídle spoločnosti Ryanair. Z dohôd spoločnosti AMS s verejnými letiskami alebo ich prevádzkovateľmi, ako je spoločnosť So.Ge.A.AL, nemôže vyplývať štátna pomoc, keď spoločnosť AMS môže takisto jednoducho predať priestor na webovom sídle súkromnej spoločnosti za porovnateľnú cenu.

| (232) | Spoločnosť AMS predstavila viaceré dôvody na odôvodnenie, že spoločnosť So.Ge.A.AL kupovala marketingové služby od spoločnosti AMS na reklamu na webovom sídle Ryanair.com, ktoré sú zhrnuté ďalej v texte. |
| --- | --- |

(232)

Spoločnosť AMS predstavila viaceré dôvody na odôvodnenie, že spoločnosť So.Ge.A.AL kupovala marketingové služby od spoločnosti AMS na reklamu na webovom sídle Ryanair.com, ktoré sú zhrnuté ďalej v texte.

| (233) | Po prvé reklama na webovom sídle spoločnosti Ryanair je investícia do znalosti značky. Prevádzkovatelia periférnych letísk sa stretávajú so značnými problémami pri dosiahnutí znalosti značky cestujúcimi, leteckými dopravcami a obchodnými manažérmi iných ako leteckých činností, ktorí všetci predstavujú možné zdroje príjmu pre letiská. Väčšia znalosť značky môže letiskám prospieť viacerými vzájomne inkluzívnymi a doplňujúcimi spôsobmi, predovšetkým môže prilákať i) prichádzajúcich cestujúcich leteckého dopravcu, na ktorého stránke je reklama na letisko; ii) možných zákazníkov, ktorí si prehliadajú webové sídlo leteckého dopravcu, na ktorom má letisko reklamu, aby leteli na toto letisko s iným leteckým dopravcom, ktorý lieta na trasách na toto letisko; iii) iného leteckého dopravcu, aby lietal na toto letisko; a iv) obchodných manažérov (ako napríklad predajne maloobchodného reťazca na letisku). |
| --- | --- |

(233)

Po prvé reklama na webovom sídle spoločnosti Ryanair je investícia do znalosti značky. Prevádzkovatelia periférnych letísk sa stretávajú so značnými problémami pri dosiahnutí znalosti značky cestujúcimi, leteckými dopravcami a obchodnými manažérmi iných ako leteckých činností, ktorí všetci predstavujú možné zdroje príjmu pre letiská. Väčšia znalosť značky môže letiskám prospieť viacerými vzájomne inkluzívnymi a doplňujúcimi spôsobmi, predovšetkým môže prilákať i) prichádzajúcich cestujúcich leteckého dopravcu, na ktorého stránke je reklama na letisko; ii) možných zákazníkov, ktorí si prehliadajú webové sídlo leteckého dopravcu, na ktorom má letisko reklamu, aby leteli na toto letisko s iným leteckým dopravcom, ktorý lieta na trasách na toto letisko; iii) iného leteckého dopravcu, aby lietal na toto letisko; a iv) obchodných manažérov (ako napríklad predajne maloobchodného reťazca na letisku).

| (234) | Po druhé reklamou na webovom sídle spoločnosti Ryanair sa zvyšuje pomer prichádzajúcich cestujúcich. Na letiskách je trend, že takmer polovicu ich príjmu tvoria iné ako letecké činnosti. Z hľadiska regionálneho letiska, keď cestujúci prichádzajú na letisko a odlietajú z neho, má letisko omnoho väčšiu pravdepodobnosť tvorby príjmov z iných ako leteckých činností, ako keď letisko využívajú miestni cestujúci na lety do zahraničných destinácií. |
| --- | --- |

(234)

Po druhé reklamou na webovom sídle spoločnosti Ryanair sa zvyšuje pomer prichádzajúcich cestujúcich. Na letiskách je trend, že takmer polovicu ich príjmu tvoria iné ako letecké činnosti. Z hľadiska regionálneho letiska, keď cestujúci prichádzajú na letisko a odlietajú z neho, má letisko omnoho väčšiu pravdepodobnosť tvorby príjmov z iných ako leteckých činností, ako keď letisko využívajú miestni cestujúci na lety do zahraničných destinácií.

| (235) | Po tretie marketing a reklama na webovom sídle všetkých leteckých dopravcov sa stala bežným postupom. Webové sídlo spoločnosti Ryanair má výnimočnú hodnotu ako marketingové miesto pre široký okruh produktov a služieb spojených s cestovaním. Stalo sa bežným postupom, že letisko realizuje časť propagácie svojej značky na webových sídlach leteckých dopravcov. Zdá sa, že letisko Alghero v tomto prípade nakupovalo reklamné služby nielen od spoločnosti AMS, ale aj od spoločností Meridiana a Alitalia. |
| --- | --- |

(235)

Po tretie marketing a reklama na webovom sídle všetkých leteckých dopravcov sa stala bežným postupom. Webové sídlo spoločnosti Ryanair má výnimočnú hodnotu ako marketingové miesto pre široký okruh produktov a služieb spojených s cestovaním. Stalo sa bežným postupom, že letisko realizuje časť propagácie svojej značky na webových sídlach leteckých dopravcov. Zdá sa, že letisko Alghero v tomto prípade nakupovalo reklamné služby nielen od spoločnosti AMS, ale aj od spoločností Meridiana a Alitalia.

| (236) | Po štvrté služby spoločnosti AMS sú ocenené na ich trhovej hodnote. Viacerí súkromní zákazníci, ktorí nie sú letiskom, z rôznych odvetví nakupujú marketingové služby od spoločnosti AMS. Týmto zákazníkom nie sú ponúkané trasy Ryanair, aj tak však radi poskytnú protiplnenie za služby spoločnosti AMS. Títo zákazníci, ktorí konajú ako súkromní investori v trhovom hospodárstve, jednoznačne pripisujú samostatným službám spoločnosti AMS obchodnú hodnotu, ako aj verejné a súkromné letiská v celej Únii. Tieto prvky súkromných referenčných subjektov už samotné preukazujú, že ceny spoločnosti AMS sú reálne trhové ceny. |
| --- | --- |

(236)

Po štvrté služby spoločnosti AMS sú ocenené na ich trhovej hodnote. Viacerí súkromní zákazníci, ktorí nie sú letiskom, z rôznych odvetví nakupujú marketingové služby od spoločnosti AMS. Týmto zákazníkom nie sú ponúkané trasy Ryanair, aj tak však radi poskytnú protiplnenie za služby spoločnosti AMS. Títo zákazníci, ktorí konajú ako súkromní investori v trhovom hospodárstve, jednoznačne pripisujú samostatným službám spoločnosti AMS obchodnú hodnotu, ako aj verejné a súkromné letiská v celej Únii. Tieto prvky súkromných referenčných subjektov už samotné preukazujú, že ceny spoločnosti AMS sú reálne trhové ceny.

iii)   O financovaní spoločnosti So.Ge.A.AL Sardíniou

| (237) | Komisia považuje spoločnosť So.Ge.A.AL len za prostredníka, cez ktorého idú regionálne finančné prostriedky spoločnostiam Ryanair/AMS, aby sa zdanlivo použili na marketingové účely. Podľa spoločnosti AMS však Komisia neuviedla dôkazy, že spoločnosť So.Ge.A.AL nie je samostatná, pokiaľ ide o využívanie prostriedkov od regiónu Sardínie RAS, a preto ich nemohla použiť na iné účely. |
| --- | --- |

(237)

Komisia považuje spoločnosť So.Ge.A.AL len za prostredníka, cez ktorého idú regionálne finančné prostriedky spoločnostiam Ryanair/AMS, aby sa zdanlivo použili na marketingové účely. Podľa spoločnosti AMS však Komisia neuviedla dôkazy, že spoločnosť So.Ge.A.AL nie je samostatná, pokiaľ ide o využívanie prostriedkov od regiónu Sardínie RAS, a preto ich nemohla použiť na iné účely.

| (238) | Zdá sa, že spoločnosť So.Ge.A.AL platila pevný koncesný poplatok štátu a nedelila si svoje príjmy so štátom. Vlastník spoločnosti So.Ge.A.AL, región Sardínie RAS, má priamy záujem na zvýšení dlhodobej ziskovosti spoločnosti So.Ge.A.AL, napríklad finančným podporovaním jej marketingového úsilia o zlepšenie dobrého mena značky. Takéto správanie je v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a prináša úžitok regiónu Sardínie RAS. |
| --- | --- |

(238)

Zdá sa, že spoločnosť So.Ge.A.AL platila pevný koncesný poplatok štátu a nedelila si svoje príjmy so štátom. Vlastník spoločnosti So.Ge.A.AL, región Sardínie RAS, má priamy záujem na zvýšení dlhodobej ziskovosti spoločnosti So.Ge.A.AL, napríklad finančným podporovaním jej marketingového úsilia o zlepšenie dobrého mena značky. Takéto správanie je v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a prináša úžitok regiónu Sardínie RAS.

| (239) | Spoločnosť AMS dodáva, že je možné považovať časť financovania pre spoločnosť So.Ge.A.AL ako náhradu za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Letisko Alghero pomáha poskytovať letecké služby v regióne, ktorý je izolovaný a inak ťažko dostupný. |
| --- | --- |

(239)

Spoločnosť AMS dodáva, že je možné považovať časť financovania pre spoločnosť So.Ge.A.AL ako náhradu za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Letisko Alghero pomáha poskytovať letecké služby v regióne, ktorý je izolovaný a inak ťažko dostupný.

iv)   Záver

| (240) | Spoločnosť AMS vyvodila záver, že nebola príjemcom štátnej pomoci a že spoločnosť So.Ge.A.AL a región Sardínie RAS konali vo vzťahu k spoločnosti AMS v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(240)

Spoločnosť AMS vyvodila záver, že nebola príjemcom štátnej pomoci a že spoločnosť So.Ge.A.AL a región Sardínie RAS konali vo vzťahu k spoločnosti AMS v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

10.3.   PRIPOMIENKY ÚNIE UNIONCAMERE

| (241) | Únia Unioncamere (Únia obchodných komôr) zdôrazňuje, že bez spochybňovania koncepcie hospodárskej činnosti v judikatúre Súdneho dvora sa činnosť, ktorá je per se hospodárskou, nemôže vždy považovať za poskytovanú na trhu v tom zmysle, že táto činnosť sa poskytuje alebo by sa mohla realisticky poskytovať v hospodárskej súťaži s inými prevádzkovateľmi. |
| --- | --- |

(241)

Únia Unioncamere (Únia obchodných komôr) zdôrazňuje, že bez spochybňovania koncepcie hospodárskej činnosti v judikatúre Súdneho dvora sa činnosť, ktorá je per se hospodárskou, nemôže vždy považovať za poskytovanú na trhu v tom zmysle, že táto činnosť sa poskytuje alebo by sa mohla realisticky poskytovať v hospodárskej súťaži s inými prevádzkovateľmi.

| (242) | Únia Unioncamere pripúšťa, že súkromný investor by za podobných okolností pravdepodobne neprijal vyšetrované opatrenia v prospech letiska. Komisia by predsa len mala zobrať do úvahy skutočnosť, že verejná investícia do letiska je často motivovaná úvahami, ktoré sú odlišné od úvah súkromného investora. Verejný investor má iné očakávania týkajúce sa ziskovosti investície, a zároveň sleduje všeobecnejšie ciele, ako napríklad zabezpečenie hospodárskeho a regionálneho rozvoja. Únia Unioncamere síce pripúšťa, že na základe judikatúry Súdneho dvora sa tieto úvahy nemôžu zohľadniť na účely analýzy zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, uvádza však, že cieľom verejného financovania pre letisko Alghero nebolo udržať podnik, ktorý by inak nebol konkurencieschopný, ale skôr podporiť regionálny rozvoj. So zreteľom na osobitnú geografiu Sardínie je pre verejné orgány prítomnosť vyhradeného letiska prioritou. |
| --- | --- |

(242)

Únia Unioncamere pripúšťa, že súkromný investor by za podobných okolností pravdepodobne neprijal vyšetrované opatrenia v prospech letiska. Komisia by predsa len mala zobrať do úvahy skutočnosť, že verejná investícia do letiska je často motivovaná úvahami, ktoré sú odlišné od úvah súkromného investora. Verejný investor má iné očakávania týkajúce sa ziskovosti investície, a zároveň sleduje všeobecnejšie ciele, ako napríklad zabezpečenie hospodárskeho a regionálneho rozvoja. Únia Unioncamere síce pripúšťa, že na základe judikatúry Súdneho dvora sa tieto úvahy nemôžu zohľadniť na účely analýzy zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, uvádza však, že cieľom verejného financovania pre letisko Alghero nebolo udržať podnik, ktorý by inak nebol konkurencieschopný, ale skôr podporiť regionálny rozvoj. So zreteľom na osobitnú geografiu Sardínie je pre verejné orgány prítomnosť vyhradeného letiska prioritou.

| (243) | Únia Unioncamere na záver uvádza, že Komisia by mala uplatniť zásadu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve so zohľadnením cieľa opatrenia podporiť regionálny a hospodársky rozvoj, „inými slovami, mala by zohľadniť opatrenia ako opatrenia prijaté pri výkone verejných právomocí“. |
| --- | --- |

(243)

Únia Unioncamere na záver uvádza, že Komisia by mala uplatniť zásadu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve so zohľadnením cieľa opatrenia podporiť regionálny a hospodársky rozvoj, „inými slovami, mala by zohľadniť opatrenia ako opatrenia prijaté pri výkone verejných právomocí“.

| (244) | Únia Unioncamere sa domnieva, že zlučiteľnosť posudzovaných opatrení v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL by sa mala posudzovať na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(244)

Únia Unioncamere sa domnieva, že zlučiteľnosť posudzovaných opatrení v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL by sa mala posudzovať na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

11.   PRIPOMIENKY TALIANSKA K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (245) | Taliansko predložilo pripomienky len k pripomienkam spoločnosti Ryanair a únie Unioncamere. |
| --- | --- |

(245)

Taliansko predložilo pripomienky len k pripomienkam spoločnosti Ryanair a únie Unioncamere.

11.1.   K PRIPOMIENKAM SPOLOČNOSTI RYANAIR

| (246) | Pokiaľ ide o opatrenia v prospech letiska Alghero, Taliansko uviedlo, že letisko funguje vo vzdialenom regióne, a preto „nemožno vylúčiť“ všeobecnú úlohu letiska poskytovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(246)

Pokiaľ ide o opatrenia v prospech letiska Alghero, Taliansko uviedlo, že letisko funguje vo vzdialenom regióne, a preto „nemožno vylúčiť“ všeobecnú úlohu letiska poskytovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

| (247) | Taliansko podporuje tvrdenie spoločnosti Ryanair, že malé letiská nemajú inú možnosť, ako investovať do svojho dobrého mena na zabezpečenie vyhliadok životaschopnosti. V tomto zmysle je reklama na webových sídlach nízkonákladových spoločností bežným postupom. Taliansko tiež zdôrazňuje, že letisko nakupovalo podobné služby od iných leteckých dopravcov, ako sú Germanwings, Volare, Meridiana a Alitalia. |
| --- | --- |

(247)

Taliansko podporuje tvrdenie spoločnosti Ryanair, že malé letiská nemajú inú možnosť, ako investovať do svojho dobrého mena na zabezpečenie vyhliadok životaschopnosti. V tomto zmysle je reklama na webových sídlach nízkonákladových spoločností bežným postupom. Taliansko tiež zdôrazňuje, že letisko nakupovalo podobné služby od iných leteckých dopravcov, ako sú Germanwings, Volare, Meridiana a Alitalia.

| (248) | Taliansko potvrdzuje, že služby spoločnosti AMS sú ocenené na úrovni trhových sadzieb. Ceny sú zverejnené na webovom sídle spoločnosti AMS a sadzby uplatniteľné na spoločnosť So.Ge.A.AL zodpovedali zverejneným sadzbám. |
| --- | --- |

(248)

Taliansko potvrdzuje, že služby spoločnosti AMS sú ocenené na úrovni trhových sadzieb. Ceny sú zverejnené na webovom sídle spoločnosti AMS a sadzby uplatniteľné na spoločnosť So.Ge.A.AL zodpovedali zverejneným sadzbám.

| (249) | Taliansko na záver uviedlo, že spoločnosť AMS nebola príjemcom štátnej pomoci a že spoločnosť So.Ge.A.AL a región Sardínie RAS konali v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(249)

Taliansko na záver uviedlo, že spoločnosť AMS nebola príjemcom štátnej pomoci a že spoločnosť So.Ge.A.AL a región Sardínie RAS konali v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

11.2.   K PRIPOMIENKAM ÚNIE UNIONCAMERE

| (250) | Taliansko súhlasí s tým, že verejné investície do letiska sú často opodstatnené na základe úvah, ktoré sú odlišné od úvah súkromného investora, lebo verejný investor sleduje aj ciele všeobecnejšej povahy, ako je napríklad hospodársky a regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

(250)

Taliansko súhlasí s tým, že verejné investície do letiska sú často opodstatnené na základe úvah, ktoré sú odlišné od úvah súkromného investora, lebo verejný investor sleduje aj ciele všeobecnejšej povahy, ako je napríklad hospodársky a regionálny rozvoj.

12.   POSÚDENIE

12.1.   OPATRENIA V PROSPECH SPOLOČNOSTI SO.GE.A.AL

12.1.1.   Existencia pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy

| (251) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(251)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (252) | Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1, musia byť splnené všetky podmienky uvedené v odôvodnení 251. Konkrétne, finančná podpora by mala:






  a) | byť poskytnutá členským štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov; |
| --- | --- | --- |

(252)

Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1, musia byť splnené všetky podmienky uvedené v odôvodnení 251. Konkrétne, finančná podpora by mala:

a)

byť poskytnutá členským štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov;

| b) | zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru; |
| --- | --- |

b)

zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru;

| c) | narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

c)

narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

| d) | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

d)

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

12.1.1.1.   Hospodárska činnosť a pojem podniku

| (253) | Podľa ustálenej judikatúry musí Komisia najskôr určiť, či je spoločnosť So.Ge.A.AL podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Pojem podnik zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť nezávisle od svojho právneho postavenia a spôsobu svojho financovania (56). Činnosť, ktorá pozostáva z ponuky tovaru alebo služieb na danom trhu, je hospodárskou činnosťou. |
| --- | --- |

(253)

Podľa ustálenej judikatúry musí Komisia najskôr určiť, či je spoločnosť So.Ge.A.AL podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Pojem podnik zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť nezávisle od svojho právneho postavenia a spôsobu svojho financovania (56). Činnosť, ktorá pozostáva z ponuky tovaru alebo služieb na danom trhu, je hospodárskou činnosťou.

| (254) | Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci letisko Lipsko/Halle potvrdil, že komerčné prevádzkovanie letiska a výstavba letiskovej infraštruktúry predstavujú hospodársku činnosť (57). Keď prevádzkovateľ letiska vykonáva hospodárske činnosti poskytovaním letiskových služieb za odmenu, predstavuje bez ohľadu na svoje právne postavenie alebo spôsob svojho financovania podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, a preto sa na výhody poskytnuté štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov v prospech tohto prevádzkovateľa letiska môžu uplatňovať pravidlá zmluvy o štátnej pomoci. (58) |
| --- | --- |

(254)

Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci letisko Lipsko/Halle potvrdil, že komerčné prevádzkovanie letiska a výstavba letiskovej infraštruktúry predstavujú hospodársku činnosť (57). Keď prevádzkovateľ letiska vykonáva hospodárske činnosti poskytovaním letiskových služieb za odmenu, predstavuje bez ohľadu na svoje právne postavenie alebo spôsob svojho financovania podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, a preto sa na výhody poskytnuté štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov v prospech tohto prevádzkovateľa letiska môžu uplatňovať pravidlá zmluvy o štátnej pomoci. (58)

| (255) | Pokiaľ ide o čas, kedy sa výstavba a prevádzkovanie letiska stali hospodárskou činnosťou, Komisia pripomína, že postupný vývoj trhových síl v odvetví letísk neumožňuje stanovenie presného dátumu. Európske súdy však uznali zmenu povahy letiskových činností a Všeobecný súd vo veci Letisko Lipsko/Halle rozhodol, že od dátumu rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) už nemožno vylúčiť uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na financovanie infraštruktúry letiska. Od 12. decembra 2000 sa teda prevádzkovanie a výstavba infraštruktúry letiska musia považovať za činnosť, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci. Naopak, Komisia teraz nemôže na základe pravidiel štátnej pomoci spochybniť opatrenia financovania poskytnuté prevádzkovateľom letísk pred 12. decembrom 2000 (59). |
| --- | --- |

(255)

Pokiaľ ide o čas, kedy sa výstavba a prevádzkovanie letiska stali hospodárskou činnosťou, Komisia pripomína, že postupný vývoj trhových síl v odvetví letísk neumožňuje stanovenie presného dátumu. Európske súdy však uznali zmenu povahy letiskových činností a Všeobecný súd vo veci Letisko Lipsko/Halle rozhodol, že od dátumu rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) už nemožno vylúčiť uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na financovanie infraštruktúry letiska. Od 12. decembra 2000 sa teda prevádzkovanie a výstavba infraštruktúry letiska musia považovať za činnosť, ktorá patrí do rozsahu pôsobnosti kontroly štátnej pomoci. Naopak, Komisia teraz nemôže na základe pravidiel štátnej pomoci spochybniť opatrenia financovania poskytnuté prevádzkovateľom letísk pred 12. decembrom 2000 (59).

| (256) | Komisia preto konštatuje, že spoločnosť So.Ge.A.AL vykonávala od 12. decembra 2000 hospodársku činnosť a že predstavuje podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia preto ďalej skúma, či opatrenia prestavujú štátnu pomoc, a v prípade opatrení, ktoré predstavujú štátnu pomoc, skúma zlučiteľnosť opatrení poskytnutých od 12. decembra 2000 s vnútorným trhom. Komisia však nespochybňuje opatrenia, o ktorých bolo rozhodnuté pred 12. decembrom 2000, a teda nemusí v tomto rozhodnutí posudzovať tieto opatrenia. |
| --- | --- |

(256)

Komisia preto konštatuje, že spoločnosť So.Ge.A.AL vykonávala od 12. decembra 2000 hospodársku činnosť a že predstavuje podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia preto ďalej skúma, či opatrenia prestavujú štátnu pomoc, a v prípade opatrení, ktoré predstavujú štátnu pomoc, skúma zlučiteľnosť opatrení poskytnutých od 12. decembra 2000 s vnútorným trhom. Komisia však nespochybňuje opatrenia, o ktorých bolo rozhodnuté pred 12. decembrom 2000, a teda nemusí v tomto rozhodnutí posudzovať tieto opatrenia.

| (257) | Taliansko poskytlo údaje o kapitálových výdavkoch (vrátane financovania infraštruktúry, vybavenia a zariadenia a prác) viazaných pred 12. decembrom 2000 (pozri odôvodnenie 84). Komisia na tomto základe konštatovala, že nie je oprávnená skúmať a spochybňovať sumu 25 431 706,16 EUR, o ktorej bolo rozhodnuté pred týmto dátumom. |
| --- | --- |

(257)

Taliansko poskytlo údaje o kapitálových výdavkoch (vrátane financovania infraštruktúry, vybavenia a zariadenia a prác) viazaných pred 12. decembrom 2000 (pozri odôvodnenie 84). Komisia na tomto základe konštatovala, že nie je oprávnená skúmať a spochybňovať sumu 25 431 706,16 EUR, o ktorej bolo rozhodnuté pred týmto dátumom.

12.1.1.2.   Pôsobnosť verejného poriadku

| (258) | Hoci sa spoločnosť So.Ge.A.AL musí posudzovať ako podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy minimálne od 12. decembra 2000, treba pripomenúť, že nie všetky činnosti prevádzkovateľa letiska musia byť hospodárskej povahy (60). |
| --- | --- |

(258)

Hoci sa spoločnosť So.Ge.A.AL musí posudzovať ako podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy minimálne od 12. decembra 2000, treba pripomenúť, že nie všetky činnosti prevádzkovateľa letiska musia byť hospodárskej povahy (60).

| (259) | Podľa Súdneho dvora činnosti, za ktoré obvykle zodpovedá štát v rámci výkonu svojich úradných právomocí prostredníctvom subjektu verejného sektora, nie sú hospodárskej povahy a nevzťahujú sa na ne pravidlá štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(259)

Podľa Súdneho dvora činnosti, za ktoré obvykle zodpovedá štát v rámci výkonu svojich úradných právomocí prostredníctvom subjektu verejného sektora, nie sú hospodárskej povahy a nevzťahujú sa na ne pravidlá štátnej pomoci.

| (260) | Financovanie činností, ktoré patria do pôsobnosti verejného poriadku, alebo infraštruktúry, ktorá je priamo spojená s týmito činnosťami, preto vo všeobecnosti nepredstavuje štátnu pomoc. (61) Na letisku sa činnosti ako riadenie letovej prevádzky, činnosť policajných, colných a protipožiarnych orgánov potrebná na zabezpečenie civilného letectva pred protiprávnymi činmi a investície do infraštruktúry a vybavenia potrebných na vykonávanie týchto činností vo všeobecnosti považujú za činnosti nehospodárskej povahy (62). |
| --- | --- |

(260)

Financovanie činností, ktoré patria do pôsobnosti verejného poriadku, alebo infraštruktúry, ktorá je priamo spojená s týmito činnosťami, preto vo všeobecnosti nepredstavuje štátnu pomoc. (61) Na letisku sa činnosti ako riadenie letovej prevádzky, činnosť policajných, colných a protipožiarnych orgánov potrebná na zabezpečenie civilného letectva pred protiprávnymi činmi a investície do infraštruktúry a vybavenia potrebných na vykonávanie týchto činností vo všeobecnosti považujú za činnosti nehospodárskej povahy (62).

| (261) | Verejné financovanie nehospodárskych činností však nesmie viesť k neprípustnej diskriminácii medzi leteckými dopravcami a prevádzkovateľmi letísk. V skutočnosti existuje ustálená judikatúra, podľa ktorej ide o výhodu, ak subjekty verejného sektora odbremenia podniky od nákladov priamo súvisiacich s ich hospodárskymi činnosťami (63). Preto ak je v danom právnom systéme normálne, že leteckí dopravcovia alebo prevádzkovatelia letísk znášajú náklady na určité služby, pričom niektorí leteckí dopravcovia alebo prevádzkovatelia letísk, ktorí poskytujú tie isté služby v mene subjektov verejného sektora, nemusia znášať tieto náklady, môžu títo druhí požívať výhodu, aj keď sa tieto služby samé osebe považujú za nehospodárske (64). |
| --- | --- |

(261)

Verejné financovanie nehospodárskych činností však nesmie viesť k neprípustnej diskriminácii medzi leteckými dopravcami a prevádzkovateľmi letísk. V skutočnosti existuje ustálená judikatúra, podľa ktorej ide o výhodu, ak subjekty verejného sektora odbremenia podniky od nákladov priamo súvisiacich s ich hospodárskymi činnosťami (63). Preto ak je v danom právnom systéme normálne, že leteckí dopravcovia alebo prevádzkovatelia letísk znášajú náklady na určité služby, pričom niektorí leteckí dopravcovia alebo prevádzkovatelia letísk, ktorí poskytujú tie isté služby v mene subjektov verejného sektora, nemusia znášať tieto náklady, môžu títo druhí požívať výhodu, aj keď sa tieto služby samé osebe považujú za nehospodárske (64).

| (262) | Ako je uvedené v odôvodnení 49, Taliansko v liste z 10. júna 2014 tvrdilo, že spoločnosť So.Ge.A.AL vykonávala určité činnosti, ktoré patria do pôsobnosti verejného poriadku. Taliansko konkrétne uviedlo, že náklady (investičné náklady alebo prevádzkové náklady) vyplývajúce zo záväzku letísk poskytovať orgánu ENAC a iným miestnym verejným subjektom (hraničná polícia, colný orgán, Červený kríž, hasiči, polícia) priestory na letisku a znášať náklady na správu/údržbu týchto priestorov sa musia považovať za náklady v rozsahu pôsobnosti verejného poriadku. Tento záväzok je stanovený vo vnútroštátnych právnych predpisoch a vzťahuje sa na všetkých prevádzkovateľov letísk v Taliansku. Podľa Talianska predstavovali náklady pre spoločnosť So.Ge.A.AL na údržbu týchto priestorov v období rokov 2000 – 2010 spolu 2 776 073 EUR (65). |
| --- | --- |

(262)

Ako je uvedené v odôvodnení 49, Taliansko v liste z 10. júna 2014 tvrdilo, že spoločnosť So.Ge.A.AL vykonávala určité činnosti, ktoré patria do pôsobnosti verejného poriadku. Taliansko konkrétne uviedlo, že náklady (investičné náklady alebo prevádzkové náklady) vyplývajúce zo záväzku letísk poskytovať orgánu ENAC a iným miestnym verejným subjektom (hraničná polícia, colný orgán, Červený kríž, hasiči, polícia) priestory na letisku a znášať náklady na správu/údržbu týchto priestorov sa musia považovať za náklady v rozsahu pôsobnosti verejného poriadku. Tento záväzok je stanovený vo vnútroštátnych právnych predpisoch a vzťahuje sa na všetkých prevádzkovateľov letísk v Taliansku. Podľa Talianska predstavovali náklady pre spoločnosť So.Ge.A.AL na údržbu týchto priestorov v období rokov 2000 – 2010 spolu 2 776 073 EUR (65).

| (263) | Komisia zastáva názor, že tieto náklady sa všeobecne môžu považovať za náklady súvisiace s činnosťami, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti verejného poriadku. Komisia však v tomto prípade poznamenáva, že vo vnútroštátnych právnych predpisoch nie je stanovený nárok prevádzkovateľov letísk na náhradu za náklady vynaložené na tieto činnosti. Talianske letiská preto musia na základe uplatniteľného právneho systému normálne samé znášať príslušné náklady. Náklady týkajúce sa poskytovania a údržby priestorov potrebných na výkon činností uvedených v odôvodnení 262 by sa teda mali považovať za normálne prevádzkové náklady prevádzkovateľov letiska (66). Prevádzkové náklady (uvedené v odôvodnení 48) a investičné náklady (uvedené v odôvodnení 49) súvisiace s poskytovaním a údržbou priestorov vyhradených na činnosti uvedené v odôvodnení 262 sa preto neposudzujú ako náklady v rozsahu pôsobnosti verejného poriadku a financovanie týchto nákladov zo strany subjektov verejného sektora sa môže považovať za štátnu pomoc v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL. |
| --- | --- |

(263)

Komisia zastáva názor, že tieto náklady sa všeobecne môžu považovať za náklady súvisiace s činnosťami, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti verejného poriadku. Komisia však v tomto prípade poznamenáva, že vo vnútroštátnych právnych predpisoch nie je stanovený nárok prevádzkovateľov letísk na náhradu za náklady vynaložené na tieto činnosti. Talianske letiská preto musia na základe uplatniteľného právneho systému normálne samé znášať príslušné náklady. Náklady týkajúce sa poskytovania a údržby priestorov potrebných na výkon činností uvedených v odôvodnení 262 by sa teda mali považovať za normálne prevádzkové náklady prevádzkovateľov letiska (66). Prevádzkové náklady (uvedené v odôvodnení 48) a investičné náklady (uvedené v odôvodnení 49) súvisiace s poskytovaním a údržbou priestorov vyhradených na činnosti uvedené v odôvodnení 262 sa preto neposudzujú ako náklady v rozsahu pôsobnosti verejného poriadku a financovanie týchto nákladov zo strany subjektov verejného sektora sa môže považovať za štátnu pomoc v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL.

12.1.1.3.   Štátne zdroje a pripísateľnosť štátu

| (264) | Ako súd rozhodol vo svojom rozsudku vo veci Stardust Marine, koncepcia štátnej pomoci sa uplatňuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych zdrojov samotným štátom alebo sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené (67). Zdroje subjektov na vnútroštátnej úrovni (decentralizované, federálne, regionálne, miestne alebo iné) členských štátov sú na účely uplatňovania článku 107 zmluvy štátne zdroje (68). Opatrenia prijaté týmito subjektmi patria okrem toho bez ohľadu na ich právne postavenie a opis takisto ako opatrenia prijaté ústredným orgánom do rozsahu pôsobnosti článku 107 (69). |
| --- | --- |

(264)

Ako súd rozhodol vo svojom rozsudku vo veci Stardust Marine, koncepcia štátnej pomoci sa uplatňuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych zdrojov samotným štátom alebo sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené (67). Zdroje subjektov na vnútroštátnej úrovni (decentralizované, federálne, regionálne, miestne alebo iné) členských štátov sú na účely uplatňovania článku 107 zmluvy štátne zdroje (68). Opatrenia prijaté týmito subjektmi patria okrem toho bez ohľadu na ich právne postavenie a opis takisto ako opatrenia prijaté ústredným orgánom do rozsahu pôsobnosti článku 107 (69).

| (265) | V tomto prípade boli dotácie od regiónu Sardínie RAS na zariadenie a práce (opatrenie 2) poskytnuté spoločnosti So.Ge.A.AL priamo z regionálneho rozpočtu, takže predstavujú štátne zdroje a sú pripísateľné štátu. Podobne bolo spolufinancovanie infraštruktúry letiska zo strany štátu a vybavenia na letisku Alghero zo strany regiónu Sardínie RAS (opatrenie 3) financované priamo zo štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(265)

V tomto prípade boli dotácie od regiónu Sardínie RAS na zariadenie a práce (opatrenie 2) poskytnuté spoločnosti So.Ge.A.AL priamo z regionálneho rozpočtu, takže predstavujú štátne zdroje a sú pripísateľné štátu. Podobne bolo spolufinancovanie infraštruktúry letiska zo strany štátu a vybavenia na letisku Alghero zo strany regiónu Sardínie RAS (opatrenie 3) financované priamo zo štátnych zdrojov.

| (266) | Pokiaľ ide o päť kapitálových injekcií, ktoré boli vykonané v období rokov 2000 – 2010 v celkovej výške 31 086 398 EUR (opatrenie 1), lebo ich vykonali, a teda aj financovali verejní akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL, konkrétne Obchodná komora Sassari, provincia Sassari, obec Sassari, obec Alghero, región Sardínie RAS a spoločnosť SFIRS, mali by sa považovať za financované zo štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(266)

Pokiaľ ide o päť kapitálových injekcií, ktoré boli vykonané v období rokov 2000 – 2010 v celkovej výške 31 086 398 EUR (opatrenie 1), lebo ich vykonali, a teda aj financovali verejní akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL, konkrétne Obchodná komora Sassari, provincia Sassari, obec Sassari, obec Alghero, región Sardínie RAS a spoločnosť SFIRS, mali by sa považovať za financované zo štátnych zdrojov.

| (267) | Ďalšia otázka, ktorú treba preskúmať, je, či tieto prevody štátnych zdrojov sú tiež pripísateľné štátu. Rozhodnutia, ktoré prijali Obchodná komora Sassari, provincia Sassari, obec Sassari, obec Alghero a región Sardínie RAS – ako subjekty verejného sektora alebo miestne autonómne verejné orgány, ktoré sa riadia verejným právom, podľa ktorého sa považujú za súčasť verejnej správy, a ktorým boli zverené úlohy verejného poriadku (ako napríklad Obchodná komora Sassari) –, sú pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(267)

Ďalšia otázka, ktorú treba preskúmať, je, či tieto prevody štátnych zdrojov sú tiež pripísateľné štátu. Rozhodnutia, ktoré prijali Obchodná komora Sassari, provincia Sassari, obec Sassari, obec Alghero a región Sardínie RAS – ako subjekty verejného sektora alebo miestne autonómne verejné orgány, ktoré sa riadia verejným právom, podľa ktorého sa považujú za súčasť verejnej správy, a ktorým boli zverené úlohy verejného poriadku (ako napríklad Obchodná komora Sassari) –, sú pripísateľné štátu.

| (268) | Pokiaľ ide o spoločnosť SFIRS, podľa ustálenej judikatúry možno pripísateľnosť opatrenia prijatého verejným podnikom štátu určiť na základe ustanovujúcich alebo štrukturálnych ukazovateľov alebo podľa znakov, že štát bol zapojený alebo že jeho neúčasť na rozhodnutí, ktoré viedlo ku konkrétnemu opatreniu, je nepravdepodobná. Súd stanovil nevyčerpávajúci súbor možných ukazovateľov relevantných pre otázku pripísateľnosti štátu, ako napríklad (70):






  a) | skutočnosť, že podnik musel prostredníctvom prostredníka, prostredníctvom ktorého bola pomoc poskytnutá, zobrať do úvahy pokyny vydané vládnymi orgánmi; |
| --- | --- | --- |

(268)

Pokiaľ ide o spoločnosť SFIRS, podľa ustálenej judikatúry možno pripísateľnosť opatrenia prijatého verejným podnikom štátu určiť na základe ustanovujúcich alebo štrukturálnych ukazovateľov alebo podľa znakov, že štát bol zapojený alebo že jeho neúčasť na rozhodnutí, ktoré viedlo ku konkrétnemu opatreniu, je nepravdepodobná. Súd stanovil nevyčerpávajúci súbor možných ukazovateľov relevantných pre otázku pripísateľnosti štátu, ako napríklad (70):

a)

skutočnosť, že podnik musel prostredníctvom prostredníka, prostredníctvom ktorého bola pomoc poskytnutá, zobrať do úvahy pokyny vydané vládnymi orgánmi;

| b) | začlenenie verejného podniku do štruktúr verejnej správy; |
| --- | --- |

b)

začlenenie verejného podniku do štruktúr verejnej správy;

| c) | povaha činností podniku a ich vykonávania na trhu za bežných podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými prevádzkovateľmi; |
| --- | --- |

c)

povaha činností podniku a ich vykonávania na trhu za bežných podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými prevádzkovateľmi;

| d) | právne postavenie podniku (verejné právo alebo bežné právo obchodných spoločností); |
| --- | --- |

d)

právne postavenie podniku (verejné právo alebo bežné právo obchodných spoločností);

| e) | intenzita dohľadu subjektov verejného sektora nad riadením podniku; a |
| --- | --- |

e)

intenzita dohľadu subjektov verejného sektora nad riadením podniku; a

| f) | akýkoľvek iný ukazovateľ, z ktorého vyplýva v konkrétnom prípade účasť subjektov verejného sektora na prijatí opatrenia alebo nepravdepodobnosť ich neúčasti, pričom treba zohľadniť aj možnosti opatrenia, jeho obsah alebo podmienky, ktoré obsahuje. |
| --- | --- |

f)

akýkoľvek iný ukazovateľ, z ktorého vyplýva v konkrétnom prípade účasť subjektov verejného sektora na prijatí opatrenia alebo nepravdepodobnosť ich neúčasti, pričom treba zohľadniť aj možnosti opatrenia, jeho obsah alebo podmienky, ktoré obsahuje.

| (269) | Vyšetrovaním tejto veci sa potvrdilo počiatočné posúdenie Komisie, že kapitálové injekcie sa majú považovať za výsledok správania pripísateľného štátu a že spoločnosť SFIRS sa nezúčastnila na vyšetrovaných kapitálových injekciách len z dôvodu maximalizácie zisku. |
| --- | --- |

(269)

Vyšetrovaním tejto veci sa potvrdilo počiatočné posúdenie Komisie, že kapitálové injekcie sa majú považovať za výsledok správania pripísateľného štátu a že spoločnosť SFIRS sa nezúčastnila na vyšetrovaných kapitálových injekciách len z dôvodu maximalizácie zisku.

| (270) | Spoločnosť SFIRS bola zriadená ako investičná spoločnosť regiónu Sardínie RAS s úlohou vypracúvať plány a usmernenia zamerané na hospodársky a sociálny rozvoj regiónu. Hlavným cieľom spoločnosti SFIRS nie je teda maximalizovať zisk, ale pôsobiť ako nástroj regiónu Sardínie RAS na podporení hospodárskeho rozvoja Sardínie. Zástupcovia regiónu Sardínie RAS na zhromaždení akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL, ktoré sa konalo 30. apríla 2004, so zreteľom na „strategickú úlohu letiska na regionálnej úrovni“ odpísali prevádzkovú stratu, ktorú prevádzkovateľ letiska dosiahol v roku 2003 (71). Z toho vyplýva, že región Sardínie RAS prikladal rozvoju letiska osobitný význam, je to cieľ, ktorý sledoval prostredníctvom svojho investičného podniku SFIRS spoločne s ostatnými verejnými akcionármi spoločnosti So.Ge.A.AL. Zásah spoločnosti SFIRS navyše len dopĺňal zásahy ostatných verejných akcionárov. |
| --- | --- |

(270)

Spoločnosť SFIRS bola zriadená ako investičná spoločnosť regiónu Sardínie RAS s úlohou vypracúvať plány a usmernenia zamerané na hospodársky a sociálny rozvoj regiónu. Hlavným cieľom spoločnosti SFIRS nie je teda maximalizovať zisk, ale pôsobiť ako nástroj regiónu Sardínie RAS na podporení hospodárskeho rozvoja Sardínie. Zástupcovia regiónu Sardínie RAS na zhromaždení akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL, ktoré sa konalo 30. apríla 2004, so zreteľom na „strategickú úlohu letiska na regionálnej úrovni“ odpísali prevádzkovú stratu, ktorú prevádzkovateľ letiska dosiahol v roku 2003 (71). Z toho vyplýva, že región Sardínie RAS prikladal rozvoju letiska osobitný význam, je to cieľ, ktorý sledoval prostredníctvom svojho investičného podniku SFIRS spoločne s ostatnými verejnými akcionármi spoločnosti So.Ge.A.AL. Zásah spoločnosti SFIRS navyše len dopĺňal zásahy ostatných verejných akcionárov.

| (271) | Komisia sa preto domnieva, že kapitálové injekcie zahŕňajú štátne zdroje a sú pripísateľné štátu. Komisia tiež poznamenáva, že Taliansko nenamietalo proti tomuto zisteniu vo vyšetrovaní. |
| --- | --- |

(271)

Komisia sa preto domnieva, že kapitálové injekcie zahŕňajú štátne zdroje a sú pripísateľné štátu. Komisia tiež poznamenáva, že Taliansko nenamietalo proti tomuto zisteniu vo vyšetrovaní.

12.1.1.4.   Hospodárska výhoda

| (272) | Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu (72). V tejto súvislosti sa financovaním nákladov na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu neposkytla príjemcovi hospodárska výhoda v takej miere, aby boli splnené podmienky stanovené v rozsudku súdu vo veci Altmark
   (73) (pozri odôvodnenia 273 až 278). Relevantný je len vplyv opatrenia na podnik, nie príčina ani cieľ zásahu štátu (74). Komisia ďalej najskôr posúdila, či sú predmetné opatrenia (opatrenia 1, 2 a 3) v súlade s podmienkami veci Altmark, a v druhom kroku analyzovala, či boli poskytnuté za normálnych trhových podmienok v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(272)

Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu (72). V tejto súvislosti sa financovaním nákladov na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu neposkytla príjemcovi hospodárska výhoda v takej miere, aby boli splnené podmienky stanovené v rozsudku súdu vo veci Altmark
   (73) (pozri odôvodnenia 273 až 278). Relevantný je len vplyv opatrenia na podnik, nie príčina ani cieľ zásahu štátu (74). Komisia ďalej najskôr posúdila, či sú predmetné opatrenia (opatrenia 1, 2 a 3) v súlade s podmienkami veci Altmark, a v druhom kroku analyzovala, či boli poskytnuté za normálnych trhových podmienok v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

12.1.1.4.1.   Nedodržanie kritérií Altmark

| (273) | Spoločnosť So.Ge.A.AL v priebehu vyšetrovania tvrdila, že bola poverená poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdí, že vykonávala služby vo verejnom záujme, stanovené v dohode (pozri odôvodnenia 173 až 176). |
| --- | --- |

(273)

Spoločnosť So.Ge.A.AL v priebehu vyšetrovania tvrdila, že bola poverená poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdí, že vykonávala služby vo verejnom záujme, stanovené v dohode (pozri odôvodnenia 173 až 176).

| (274) | Na rozdiel od toho Taliansko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu z roku 2012 netvrdilo, že celkové prevádzkovanie letiska alebo časť jeho činností sa posudzuje ako služby všeobecného hospodárskeho záujmu, a teda že vyšetrované opatrenia predstavujú náhradu za plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. Taliansko v odpovedi na pripomienky, ktoré v priebehu vyšetrovania predložila spoločnosť Ryanair, len potvrdilo, že „nemožno vylúčiť, že prevádzkovateľ letiska poskytoval verejnú službu“ (pozri odôvodnenie 246). Taliansko neskôr v priebehu vyšetrovania v rámci odpovede na žiadosť Komisie o informácie – v mene regiónu Sardínie RAS – uviedlo, že spoločnosť So.Ge.A.AL v skutočnosti poskytuje služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré jej boli zverené:






  a) | pokiaľ ide o prevádzkovanie letiska, prostredníctvom rôznych dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so štátom; |
| --- | --- | --- |

(274)

Na rozdiel od toho Taliansko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu z roku 2012 netvrdilo, že celkové prevádzkovanie letiska alebo časť jeho činností sa posudzuje ako služby všeobecného hospodárskeho záujmu, a teda že vyšetrované opatrenia predstavujú náhradu za plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. Taliansko v odpovedi na pripomienky, ktoré v priebehu vyšetrovania predložila spoločnosť Ryanair, len potvrdilo, že „nemožno vylúčiť, že prevádzkovateľ letiska poskytoval verejnú službu“ (pozri odôvodnenie 246). Taliansko neskôr v priebehu vyšetrovania v rámci odpovede na žiadosť Komisie o informácie – v mene regiónu Sardínie RAS – uviedlo, že spoločnosť So.Ge.A.AL v skutočnosti poskytuje služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré jej boli zverené:

a)

pokiaľ ide o prevádzkovanie letiska, prostredníctvom rôznych dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so štátom;

| b) | pokiaľ ide o infraštruktúru letiska, prostredníctvom rôznych aktov, v ktorých je stanovené jej financovanie z verejných prostriedkov. |
| --- | --- |

b)

pokiaľ ide o infraštruktúru letiska, prostredníctvom rôznych aktov, v ktorých je stanovené jej financovanie z verejných prostriedkov.

| (275) | Komisia musí v prípade podnikov, ktoré boli poverené poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, na posúdenie, či posudzované opatrenia predstavujú alebo nepredstavujú výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, preskúmať dodržanie podmienok stanovených Súdnym dvorom v jeho rozsudku vo veci Altmark. Tieto podmienky možno zhrnúť takto:






  a) | prijímajúca spoločnosť musí byť účinne poverená plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme a tieto záväzky musia byť jasne vymedzené (1. kritérium Altmark); |
| --- | --- | --- |

(275)

Komisia musí v prípade podnikov, ktoré boli poverené poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, na posúdenie, či posudzované opatrenia predstavujú alebo nepredstavujú výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, preskúmať dodržanie podmienok stanovených Súdnym dvorom v jeho rozsudku vo veci Altmark. Tieto podmienky možno zhrnúť takto:

a)

prijímajúca spoločnosť musí byť účinne poverená plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme a tieto záväzky musia byť jasne vymedzené (1. kritérium Altmark);

| b) | parametre, na základe ktorých sa náhrada vypočítava, boli vopred stanovené objektívnym a transparentným spôsobom (2. kritérium Altmark); |
| --- | --- |

b)

parametre, na základe ktorých sa náhrada vypočítava, boli vopred stanovené objektívnym a transparentným spôsobom (2. kritérium Altmark);

| c) | náhrada nemôže presiahnuť sumu nevyhnutnú na pokrytie všetkých alebo časti nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, pričom sa zohľadnia príjmy a primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov (3. kritérium Altmark); |
| --- | --- |

c)

náhrada nemôže presiahnuť sumu nevyhnutnú na pokrytie všetkých alebo časti nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, pričom sa zohľadnia príjmy a primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov (3. kritérium Altmark);

| d) | ak úloha služieb všeobecného hospodárskeho záujmu nie je zverená podniku prostredníctvom verejného obstarávania, úroveň nevyhnutnej náhrady musí byť určená na základe analýzy nákladov, ktoré by priemerný, dobre spravovaný podnik, primerane vybavený prostriedkami tak, aby mohol uspokojiť potrebné požiadavky verejnej služby, vynaložil na plnenie týchto záväzkov, pričom sa zohľadnia s tým súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk za plnenie týchto záväzkov (4. kritérium Altmark). |
| --- | --- |

d)

ak úloha služieb všeobecného hospodárskeho záujmu nie je zverená podniku prostredníctvom verejného obstarávania, úroveň nevyhnutnej náhrady musí byť určená na základe analýzy nákladov, ktoré by priemerný, dobre spravovaný podnik, primerane vybavený prostriedkami tak, aby mohol uspokojiť potrebné požiadavky verejnej služby, vynaložil na plnenie týchto záväzkov, pričom sa zohľadnia s tým súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk za plnenie týchto záväzkov (4. kritérium Altmark).

| (276) | Komisia najskôr posúdila dodržanie druhého kritéria Altmark. Keďže kritériá Altmark musia byť dodržané kumulatívne, nedodržanie jednej z podmienok vedie k záveru, že na základe tohto testu nemožno vylúčiť existenciu výhody, aj keď by sa služby poskytované spoločnosťou So.Ge.A.AL považovali za služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(276)

Komisia najskôr posúdila dodržanie druhého kritéria Altmark. Keďže kritériá Altmark musia byť dodržané kumulatívne, nedodržanie jednej z podmienok vedie k záveru, že na základe tohto testu nemožno vylúčiť existenciu výhody, aj keď by sa služby poskytované spoločnosťou So.Ge.A.AL považovali za služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

| (277) | V tomto prípade neboli vopred stanovené parametre na výpočet náhrady pre prevádzkovateľa letiska za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. V skutočnosti nie je v dohode žiadny jasný odkaz na akúkoľvek náhradu, ktorú má štát poskytnúť prevádzkovateľovi letiska za poskytovanie letiskových služieb. Samotná táto skutočnosť postačuje na vyvodenie záveru, že v tomto prípade nie je dodržané druhé kritérium Altmark. |
| --- | --- |

(277)

V tomto prípade neboli vopred stanovené parametre na výpočet náhrady pre prevádzkovateľa letiska za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. V skutočnosti nie je v dohode žiadny jasný odkaz na akúkoľvek náhradu, ktorú má štát poskytnúť prevádzkovateľovi letiska za poskytovanie letiskových služieb. Samotná táto skutočnosť postačuje na vyvodenie záveru, že v tomto prípade nie je dodržané druhé kritérium Altmark.

| (278) | Keďže v tomto prípade nie sú kumulatívne dodržané štyri podmienky Altmark, Komisia vyvodzuje záver, že na základe tohto testu nemožno vylúčiť existenciu výhody, ani ak by sa služby poskytované spoločnosťou So.Ge.A.AL považovali za služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(278)

Keďže v tomto prípade nie sú kumulatívne dodržané štyri podmienky Altmark, Komisia vyvodzuje záver, že na základe tohto testu nemožno vylúčiť existenciu výhody, ani ak by sa služby poskytované spoločnosťou So.Ge.A.AL považovali za služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

12.1.1.4.2.   Dodržanie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve

| (279) | Komisia ďalej pripomína, že „kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo poskytne podniku za okolností, ktoré zodpovedajú obvyklým podmienkam trhu, nemôže byť kvalifikovaný ako štátna pomoc“ (75). |
| --- | --- |

(279)

Komisia ďalej pripomína, že „kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo poskytne podniku za okolností, ktoré zodpovedajú obvyklým podmienkam trhu, nemôže byť kvalifikovaný ako štátna pomoc“ (75).

| (280) | Komisia musela v tomto prípade na určenie, či verejné financovanie letiska Alghero poskytlo spoločnosti So.Ge.A.AL výhody, ktorú by za bežných okolností nezískala, porovnať správanie subjektov verejného sektora, ktoré poskytli predmetné financovanie, so správaním súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi vyhliadkami na ziskovosť (76). |
| --- | --- |

(280)

Komisia musela v tomto prípade na určenie, či verejné financovanie letiska Alghero poskytlo spoločnosti So.Ge.A.AL výhody, ktorú by za bežných okolností nezískala, porovnať správanie subjektov verejného sektora, ktoré poskytli predmetné financovanie, so správaním súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi vyhliadkami na ziskovosť (76).

| (281) | V posúdení by sa nemali brať do úvahy prípadné pozitívne dôsledky na hospodárstvo regiónu, v ktorom sa letisko nachádza, okrem dôsledkov ovplyvňujúcich zisky, ktoré verejné subjekty očakávajú od poskytnutia opatrení. Súdny dvor v skutočnosti objasnil, že relevantnou otázkou na uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve je, „či by si príslušný kapitál upísal za podobných okolností súkromný akcionár, berúc do úvahy predvídateľnosť dosiahnutia návratnosti a ponechávajúc stranou všetky sociálne, regionálne a sektorové aspekty“ (77). |
| --- | --- |

(281)

V posúdení by sa nemali brať do úvahy prípadné pozitívne dôsledky na hospodárstvo regiónu, v ktorom sa letisko nachádza, okrem dôsledkov ovplyvňujúcich zisky, ktoré verejné subjekty očakávajú od poskytnutia opatrení. Súdny dvor v skutočnosti objasnil, že relevantnou otázkou na uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve je, „či by si príslušný kapitál upísal za podobných okolností súkromný akcionár, berúc do úvahy predvídateľnosť dosiahnutia návratnosti a ponechávajúc stranou všetky sociálne, regionálne a sektorové aspekty“ (77).

| (282) | Vo svojom rozsudku vo veci Stardust Marine Súdny dvor uviedol, že „na preskúmanie otázky, či štát konal ako obozretný investor v trhovom hospodárstve, treba hľadieť v kontexte času, v ktorom boli prijaté finančné opatrenia na podporu, aby sme mohli určiť, či bolo konanie štátu rozumné z hospodárskeho hľadiska, a že v každom posúdení sa treba zdržať hodnotenia z dôvodu neskoršej situácie“ (78). |
| --- | --- |

(282)

Vo svojom rozsudku vo veci Stardust Marine Súdny dvor uviedol, že „na preskúmanie otázky, či štát konal ako obozretný investor v trhovom hospodárstve, treba hľadieť v kontexte času, v ktorom boli prijaté finančné opatrenia na podporu, aby sme mohli určiť, či bolo konanie štátu rozumné z hospodárskeho hľadiska, a že v každom posúdení sa treba zdržať hodnotenia z dôvodu neskoršej situácie“ (78).

| (283) | Súdny dvor ďalej vo veci EDF vysvetľuje, že „... ekonomické posúdenia vykonané po poskytnutí uvedenej výhody, retrospektívne konštatovanie efektívnej rentability investície vykonanej dotknutým členským štátom alebo neskoršie odôvodnenia výberu naozaj prijatého postupu nemôžu postačovať na preukázanie, že tento členský štát prijal predtým alebo súbežne s poskytnutím ekonomickej výhody takéto rozhodnutie ako akcionár“ (79). |
| --- | --- |

(283)

Súdny dvor ďalej vo veci EDF vysvetľuje, že „... ekonomické posúdenia vykonané po poskytnutí uvedenej výhody, retrospektívne konštatovanie efektívnej rentability investície vykonanej dotknutým členským štátom alebo neskoršie odôvodnenia výberu naozaj prijatého postupu nemôžu postačovať na preukázanie, že tento členský štát prijal predtým alebo súbežne s poskytnutím ekonomickej výhody takéto rozhodnutie ako akcionár“ (79).

| (284) | Komisia sa preto na uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve musí vcítiť do času, keď bolo prijaté každé rozhodnutie poskytnúť spoločnosti So.Ge.A.AL verejné prostriedky. Komisia by vo svojom posúdení ziskovo orientovaného charakteru rozhodnutí o investíciách mala v zásade vychádzať z informácií a predpokladov, ktoré mali subjekty verejného sektora k dispozícii v čase prijatia rozhodnutí o poskytnutí prostriedkov spoločnosti So.Ge.A.AL. V bode 63 usmernení o leteckej doprave je stanovené, že dohody uzatvorené medzi leteckými dopravcami a letiskom sa môžu považovať za dohody, ktoré sú v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ak postupne prispievajú, z hľadiska ex ante, k ziskovosti letiska. V tomto kritériu je síce vyjadrená logika kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ozrejmené však bolo len nedávno a vzťahuje sa skôr na individuálne dohody ako na celkový podnik, čo je častejšie prípad uplatňovania kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Komisia preto uznáva, že pre príslušné členské štáty a dotknutých prevádzkovateľov môže byť ťažké predložiť úplné súčasné dôkazy v súvislosti s dohodami uzatvorenými pred mnohými rokmi, čo zohľadní pri uplatňovaní príslušného kritéria v tomto prípade. |
| --- | --- |

(284)

Komisia sa preto na uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve musí vcítiť do času, keď bolo prijaté každé rozhodnutie poskytnúť spoločnosti So.Ge.A.AL verejné prostriedky. Komisia by vo svojom posúdení ziskovo orientovaného charakteru rozhodnutí o investíciách mala v zásade vychádzať z informácií a predpokladov, ktoré mali subjekty verejného sektora k dispozícii v čase prijatia rozhodnutí o poskytnutí prostriedkov spoločnosti So.Ge.A.AL. V bode 63 usmernení o leteckej doprave je stanovené, že dohody uzatvorené medzi leteckými dopravcami a letiskom sa môžu považovať za dohody, ktoré sú v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ak postupne prispievajú, z hľadiska ex ante, k ziskovosti letiska. V tomto kritériu je síce vyjadrená logika kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ozrejmené však bolo len nedávno a vzťahuje sa skôr na individuálne dohody ako na celkový podnik, čo je častejšie prípad uplatňovania kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Komisia preto uznáva, že pre príslušné členské štáty a dotknutých prevádzkovateľov môže byť ťažké predložiť úplné súčasné dôkazy v súvislosti s dohodami uzatvorenými pred mnohými rokmi, čo zohľadní pri uplatňovaní príslušného kritéria v tomto prípade.

i)   Financovanie infraštruktúry letiska (vrátane „zariadenia a prác“) a vybavenia

| (285) | Ako je uvedené v odôvodnení 81, Komisia v posúdení vykonanom v tomto rozhodnutí analyzovala dotácie na infraštruktúru a vybavenie (opatrenie 3) a financovanie „zariadenie a prác“ (opatrenie 2) spoločne ako súbor opatrení na financovanie vytvorenia a modernizácie infraštruktúry a vybavenia. |
| --- | --- |

(285)

Ako je uvedené v odôvodnení 81, Komisia v posúdení vykonanom v tomto rozhodnutí analyzovala dotácie na infraštruktúru a vybavenie (opatrenie 3) a financovanie „zariadenie a prác“ (opatrenie 2) spoločne ako súbor opatrení na financovanie vytvorenia a modernizácie infraštruktúry a vybavenia.

| (286) | Náklady týkajúce sa vybudovania a prevádzky letiska vrátane investičných nákladov normálne znáša prevádzkovateľ letiska, takže pokrytím časti týchto nákladov je zmiernené jeho zaťaženie, ktoré by normálne musel znášať. |
| --- | --- |

(286)

Náklady týkajúce sa vybudovania a prevádzky letiska vrátane investičných nákladov normálne znáša prevádzkovateľ letiska, takže pokrytím časti týchto nákladov je zmiernené jeho zaťaženie, ktoré by normálne musel znášať.

| (287) | Treba určiť, či subjekty verejného sektora mohli pri poskytnutí investičných grantov na financovanie infraštruktúry, vybavenia, zariadenia a prác na letisku Alghero odôvodnene očakávať návratnosť investícií v akejkoľvek forme a v miere, z ktorej by vyplývala ziskovosť ich investícií. |
| --- | --- |

(287)

Treba určiť, či subjekty verejného sektora mohli pri poskytnutí investičných grantov na financovanie infraštruktúry, vybavenia, zariadenia a prác na letisku Alghero odôvodnene očakávať návratnosť investícií v akejkoľvek forme a v miere, z ktorej by vyplývala ziskovosť ich investícií.

| (288) | Taliansko netvrdilo jasne, že investičné granty sú v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Taliansko ani nepredložilo obchodný plán s výpočtami týkajúcimi sa očakávanej ziskovosti investičných grantov, či už ex ante alebo rekonštruovaný na základe informácií dostupných v danom čase a udalostí predpokladaných v danom čase. |
| --- | --- |

(288)

Taliansko netvrdilo jasne, že investičné granty sú v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Taliansko ani nepredložilo obchodný plán s výpočtami týkajúcimi sa očakávanej ziskovosti investičných grantov, či už ex ante alebo rekonštruovaný na základe informácií dostupných v danom čase a udalostí predpokladaných v danom čase.

| (289) | Pokiaľ ide o granty od štátu, treba poznamenať, že spoločnosť So.Ge.A.AL výmenou za právo prevádzkovať infraštruktúru letiska platí štátu koncesný poplatok. Taliansko uviedlo, že koncesné poplatky od prevádzkovateľov letísk sú stanovené s ohľadom na objem dopravy, takže ich cieľom nie je zaplatiť investície štátu do infraštruktúry letiska. Nie je žiadny náznak, že štát mohol pri financovaní určitých investícií na letisku Alghero očakávať nárast dopravy a súvisiaci nárast koncesných poplatkov, ktoré by boli v dostatočnej výške na dosiahnutie ziskovosti jeho výdavkov. |
| --- | --- |

(289)

Pokiaľ ide o granty od štátu, treba poznamenať, že spoločnosť So.Ge.A.AL výmenou za právo prevádzkovať infraštruktúru letiska platí štátu koncesný poplatok. Taliansko uviedlo, že koncesné poplatky od prevádzkovateľov letísk sú stanovené s ohľadom na objem dopravy, takže ich cieľom nie je zaplatiť investície štátu do infraštruktúry letiska. Nie je žiadny náznak, že štát mohol pri financovaní určitých investícií na letisku Alghero očakávať nárast dopravy a súvisiaci nárast koncesných poplatkov, ktoré by boli v dostatočnej výške na dosiahnutie ziskovosti jeho výdavkov.

| (290) | Komisia sa domnieva, že s ohľadom na vlastné a významné neistoty súvisiace s projektmi v oblasti infraštruktúry neboli investičné granty štátu v súlade s typom analýzy, ktorý by obozretný investor vykonal pre takéto projekty. Keďže neexistuje nijaký náznak predpokladov, že predmetné financovanie prinesie normálnu návratnosť, Komisia sa domnieva, že financovanie od štátu poskytnuté po 12. decembri 2000 nebolo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a prevádzkovateľovi letiska poskytlo výhodu. |
| --- | --- |

(290)

Komisia sa domnieva, že s ohľadom na vlastné a významné neistoty súvisiace s projektmi v oblasti infraštruktúry neboli investičné granty štátu v súlade s typom analýzy, ktorý by obozretný investor vykonal pre takéto projekty. Keďže neexistuje nijaký náznak predpokladov, že predmetné financovanie prinesie normálnu návratnosť, Komisia sa domnieva, že financovanie od štátu poskytnuté po 12. decembri 2000 nebolo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a prevádzkovateľovi letiska poskytlo výhodu.

| (291) | Verejné financovanie vybavenia nie je v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, lebo neexistoval obchodný plán ex ante ani analýza citlivosti nejakých príslušných predpokladov ziskovosti, ktoré by preukazovali, akú finančnú návratnosť by región Sardínie RAS mohol odôvodnene očakávať, že získa z investičných dotácií, ktoré poskytol spoločnosti So.Ge.A.AL. Nie je ani jasné, že región Sardínie RAS by mohol očakávať akúkoľvek návratnosť, lebo na rozdiel od štátu nedostáva nijaký koncesný poplatok od spoločnosti So.Ge.A.AL. |
| --- | --- |

(291)

Verejné financovanie vybavenia nie je v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, lebo neexistoval obchodný plán ex ante ani analýza citlivosti nejakých príslušných predpokladov ziskovosti, ktoré by preukazovali, akú finančnú návratnosť by región Sardínie RAS mohol odôvodnene očakávať, že získa z investičných dotácií, ktoré poskytol spoločnosti So.Ge.A.AL. Nie je ani jasné, že región Sardínie RAS by mohol očakávať akúkoľvek návratnosť, lebo na rozdiel od štátu nedostáva nijaký koncesný poplatok od spoločnosti So.Ge.A.AL.

| (292) | Okrem toho, aj keby sme predpokladali, že dividendy, ktoré by mohol získať, a možný nárast hodnôt akcií, ktoré ako hlavný akcionár vlastní v spoločnosti So.Ge.A.AL, sa môžu považovať za možný zdroj finančnej návratnosti, ktoré možno v tejto súvislosti brať do úvahy pri uplatnení zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (80), stačí poznamenať, že spoločnosť So.Ge.A.AL vytvárala značné straty každý rok v období pred vyšetrovaním (od roku 2000). Ani štát, ani región Sardínie RAS teda nemohli odôvodnene očakávať, že financovaním infraštruktúry alebo vybavenia na letisku Alghero v tomto období sa zlepší finančná situácia spoločnosti So.Ge.A.AL v takej miere, že spoločnosť So.Ge.A.AL bude vyplácať dostatočné dividendy, alebo že hodnota akcií spoločnosti So.Ge.A.AL sa v dôsledku jej financovania zvýši v takej miere, že verejné financovanie dosiahne ziskovosť. Taliansko ani tretie strany nepredložili nič, z čoho by vyplývalo, že to tak je. |
| --- | --- |

(292)

Okrem toho, aj keby sme predpokladali, že dividendy, ktoré by mohol získať, a možný nárast hodnôt akcií, ktoré ako hlavný akcionár vlastní v spoločnosti So.Ge.A.AL, sa môžu považovať za možný zdroj finančnej návratnosti, ktoré možno v tejto súvislosti brať do úvahy pri uplatnení zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (80), stačí poznamenať, že spoločnosť So.Ge.A.AL vytvárala značné straty každý rok v období pred vyšetrovaním (od roku 2000). Ani štát, ani región Sardínie RAS teda nemohli odôvodnene očakávať, že financovaním infraštruktúry alebo vybavenia na letisku Alghero v tomto období sa zlepší finančná situácia spoločnosti So.Ge.A.AL v takej miere, že spoločnosť So.Ge.A.AL bude vyplácať dostatočné dividendy, alebo že hodnota akcií spoločnosti So.Ge.A.AL sa v dôsledku jej financovania zvýši v takej miere, že verejné financovanie dosiahne ziskovosť. Taliansko ani tretie strany nepredložili nič, z čoho by vyplývalo, že to tak je.

| (293) | Opatrenie 2 a opatrenie 3 preto nie sú v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a poskytli spoločnosti So.Ge.A.AL hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(293)

Opatrenie 2 a opatrenie 3 preto nie sú v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a poskytli spoločnosti So.Ge.A.AL hospodársku výhodu.

ii)   Kapitálové injekcie od roku 2000 do roku 2010

| (294) | Taliansko aj spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdili, že kapitálové akcie, ktoré verejní akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL vykonali v období rokov 2000 – 2010, sú v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Aj keď prevádzkovateľ letiska od roku 2000 konzistentne zaznamenával straty, je opodstatnené predpokladať, že činnosť prinesie výnosy, najmä so zreteľom na nastávajúce udelenie úplnej koncesie spoločnosti So.Ge.A.AL Verejní akcionári pri prijímaní každého z predmetných opatrení konali ako obozretní súkromní investori v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(294)

Taliansko aj spoločnosť So.Ge.A.AL tvrdili, že kapitálové akcie, ktoré verejní akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL vykonali v období rokov 2000 – 2010, sú v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Aj keď prevádzkovateľ letiska od roku 2000 konzistentne zaznamenával straty, je opodstatnené predpokladať, že činnosť prinesie výnosy, najmä so zreteľom na nastávajúce udelenie úplnej koncesie spoločnosti So.Ge.A.AL Verejní akcionári pri prijímaní každého z predmetných opatrení konali ako obozretní súkromní investori v trhovom hospodárstve.

| (295) | So zreteľom na skutočnosť, že spoločnosť So.Ge.A.AL bola v čase rozhodnutia o kapitálových injekciách v neistej finančnej situácii, vyjadrila Komisia v rozhodnutí z roku 2012 predbežné stanovisko, že súkromný investor v trhovom hospodárstve by požadoval vykonanie plánu na obnovenie životaschopnosti spoločnosti. Komisia usúdila, že súkromný investor by vložil nový kapitál do spoločnosti, ktorej kapitál klesol pod zákonom stanovený limit, ako to bolo v prípade spoločnosti So.Ge.A.AL., iba vtedy, ak by mohol očakávať, že spoločnosť v primeranom čase obnoví svoju životaschopnosť. Komisii nebol vtedy predložený žiadny takýto plán a, ako je vysvetlené v odôvodneniach 301 až 311, rôzne obchodné plány vypracované spoločnosťou So.Ge.A.AL alebo pre ňu počas obdobia, v ktorom boli vykonané kapitálové injekcie, nepredstavujú dobrý základ, ktorý by postačoval pre akcionárov riadiacich sa vyhliadkami na ziskovosť na očakávanie primeraného výnosu. |
| --- | --- |

(295)

So zreteľom na skutočnosť, že spoločnosť So.Ge.A.AL bola v čase rozhodnutia o kapitálových injekciách v neistej finančnej situácii, vyjadrila Komisia v rozhodnutí z roku 2012 predbežné stanovisko, že súkromný investor v trhovom hospodárstve by požadoval vykonanie plánu na obnovenie životaschopnosti spoločnosti. Komisia usúdila, že súkromný investor by vložil nový kapitál do spoločnosti, ktorej kapitál klesol pod zákonom stanovený limit, ako to bolo v prípade spoločnosti So.Ge.A.AL., iba vtedy, ak by mohol očakávať, že spoločnosť v primeranom čase obnoví svoju životaschopnosť. Komisii nebol vtedy predložený žiadny takýto plán a, ako je vysvetlené v odôvodneniach 301 až 311, rôzne obchodné plány vypracované spoločnosťou So.Ge.A.AL alebo pre ňu počas obdobia, v ktorom boli vykonané kapitálové injekcie, nepredstavujú dobrý základ, ktorý by postačoval pre akcionárov riadiacich sa vyhliadkami na ziskovosť na očakávanie primeraného výnosu.

| (296) | Taliansko predložilo Komisii v priebehu vyšetrovania viaceré dokumenty, ktoré sa podľa jeho tvrdenia majú považovať za obchodné plány, na ktorých boli založené rozhodnutia o rekapitalizácii spoločnosti So.Ge.A.AL. Taliansko tiež uviedlo, že z hľadiska súkromného investora možno kompenzáciu strát spoločnosti So.Ge.A.AL dostatočne odôvodniť nielen existenciou strategického reštrukturalizačného programu s dobrými dlhodobými vyhliadkami na zisk, ale aj inými úvahami ako len finančnou ziskovosťou, najmä všeobecnejšími cieľmi verejného záujmu, ako je napríklad regionálny rozvoj. Obchodné plány, ktoré predložilo Taliansko, sú opísané v odôvodneniach 59 až 75. |
| --- | --- |

(296)

Taliansko predložilo Komisii v priebehu vyšetrovania viaceré dokumenty, ktoré sa podľa jeho tvrdenia majú považovať za obchodné plány, na ktorých boli založené rozhodnutia o rekapitalizácii spoločnosti So.Ge.A.AL. Taliansko tiež uviedlo, že z hľadiska súkromného investora možno kompenzáciu strát spoločnosti So.Ge.A.AL dostatočne odôvodniť nielen existenciou strategického reštrukturalizačného programu s dobrými dlhodobými vyhliadkami na zisk, ale aj inými úvahami ako len finančnou ziskovosťou, najmä všeobecnejšími cieľmi verejného záujmu, ako je napríklad regionálny rozvoj. Obchodné plány, ktoré predložilo Taliansko, sú opísané v odôvodneniach 59 až 75.

| (297) | V tomto ohľade opatrenia, ktoré vykonali štát, región Sardínie RAS a spoločnosť SFIRS, nezodpovedajú správaniu súkromného investora v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi vyhliadkami na ziskovosť. Štát, región Sardínie RAS a spoločnosť SFIRS v období rokov 2000 – 2010 stále poskytovali finančnú podporu potrebnú na udržanie spoločnosti So.Ge.A.AL v chode. Komisia sa domnieva, že finančná situácia spoločnosti So.Ge.A.AL bola taká, že žiadny súkromný investor by nehradil svoje straty také dlhé obdobie bez presvedčivého a realistického posúdenia vopred, že je nákladovo efektívnejšie pokračovať v hradení strát a nie reštrukturalizovať spoločnosť. |
| --- | --- |

(297)

V tomto ohľade opatrenia, ktoré vykonali štát, región Sardínie RAS a spoločnosť SFIRS, nezodpovedajú správaniu súkromného investora v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi vyhliadkami na ziskovosť. Štát, región Sardínie RAS a spoločnosť SFIRS v období rokov 2000 – 2010 stále poskytovali finančnú podporu potrebnú na udržanie spoločnosti So.Ge.A.AL v chode. Komisia sa domnieva, že finančná situácia spoločnosti So.Ge.A.AL bola taká, že žiadny súkromný investor by nehradil svoje straty také dlhé obdobie bez presvedčivého a realistického posúdenia vopred, že je nákladovo efektívnejšie pokračovať v hradení strát a nie reštrukturalizovať spoločnosť.

| (298) | Komisia nemôže prijať ani argument Talianska, že pri posudzovaní obchodných dôvodov verejného investora treba zohľadniť ciele verejného záujmu. Na základe ustálenej judikatúry, ak by verejní akcionári konali ako súkromný investor v trhovom hospodárstve, neriadili by sa cieľmi verejného záujmu a investícia by sama osebe musela byť zisková. |
| --- | --- |

(298)

Komisia nemôže prijať ani argument Talianska, že pri posudzovaní obchodných dôvodov verejného investora treba zohľadniť ciele verejného záujmu. Na základe ustálenej judikatúry, ak by verejní akcionári konali ako súkromný investor v trhovom hospodárstve, neriadili by sa cieľmi verejného záujmu a investícia by sama osebe musela byť zisková.

| (299) | Keďže spoločnosť So.Ge.A.AL v priebehu vyšetrovania tvrdila, že hospodárske dôvody opatrení by sa mali posudzovať samostatne pred udelením úplnej koncesie v roku 2007 a po jej udelení, Komisia posudzuje najskôr kapitálové injekcie vykonané v období rokov 2000 – 2007 a potom kapitálové injekcie vykonané v období rokov 2008 – 2010. |
| --- | --- |

(299)

Keďže spoločnosť So.Ge.A.AL v priebehu vyšetrovania tvrdila, že hospodárske dôvody opatrení by sa mali posudzovať samostatne pred udelením úplnej koncesie v roku 2007 a po jej udelení, Komisia posudzuje najskôr kapitálové injekcie vykonané v období rokov 2000 – 2007 a potom kapitálové injekcie vykonané v období rokov 2008 – 2010.

Zvýšenia kapitálu v období rokov 2000 – 2007

| (300) | Spoločnosť So.Ge.A.AL uviedla, že rekapitalizácie vykonané pred rokom 2007 vychádzali z potreby zabezpečiť obchodnú činnosť spoločnosti najmä so zreteľom na nastávajúce udelenie úplnej koncesie. Na základe informácií dostupných v čase prijatia rozhodnutí o vložení kapitálu do spoločnosti mali vyhliadky udelenia úplnej koncesie pre akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL rozhodujúci význam. |
| --- | --- |

(300)

Spoločnosť So.Ge.A.AL uviedla, že rekapitalizácie vykonané pred rokom 2007 vychádzali z potreby zabezpečiť obchodnú činnosť spoločnosti najmä so zreteľom na nastávajúce udelenie úplnej koncesie. Na základe informácií dostupných v čase prijatia rozhodnutí o vložení kapitálu do spoločnosti mali vyhliadky udelenia úplnej koncesie pre akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL rozhodujúci význam.

| (301) | Komisia sa v tomto zmysle domnieva, že obchodné plány spoločnosti So.Ge.A.AL nemožno považovať za realistický základ na predpovedanie budúcej výkonnosti spoločnosti v období rokov 2000 – 2010. V týchto plánoch sú samostatné zmienky o kapitálových injekciách potrebných na uvedenie kapitálu do súladu s právnymi požiadavkami. Navyše neobsahujú žiadne náznaky, žeby verejní akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL v čase rozhodnutia o vyšetrovaných kapitálových injekciách očakávali návrat spoločnosti k životaschopnosti a návratnosť svojich investícií (vo forme vyplatených dividend alebo zvýšenia hodnoty akcií spoločnosti), ktoré by prevážili výšku kapitálu investovaného do spoločnosti. Plány neobsahujú ani analýzu alternatívnych scenárov, ktoré by starostlivý súkromný investor požadoval pred vložením takýchto veľkých kapitálových injekcií do spoločnosti. |
| --- | --- |

(301)

Komisia sa v tomto zmysle domnieva, že obchodné plány spoločnosti So.Ge.A.AL nemožno považovať za realistický základ na predpovedanie budúcej výkonnosti spoločnosti v období rokov 2000 – 2010. V týchto plánoch sú samostatné zmienky o kapitálových injekciách potrebných na uvedenie kapitálu do súladu s právnymi požiadavkami. Navyše neobsahujú žiadne náznaky, žeby verejní akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL v čase rozhodnutia o vyšetrovaných kapitálových injekciách očakávali návrat spoločnosti k životaschopnosti a návratnosť svojich investícií (vo forme vyplatených dividend alebo zvýšenia hodnoty akcií spoločnosti), ktoré by prevážili výšku kapitálu investovaného do spoločnosti. Plány neobsahujú ani analýzu alternatívnych scenárov, ktoré by starostlivý súkromný investor požadoval pred vložením takýchto veľkých kapitálových injekcií do spoločnosti.

| (302) | Komisia poznamenáva, že len jeden z dokumentov, ktoré Taliansko označilo ako obchodný plán, predchádza dátumu rozhodnutia o prvej kapitálovej injekcii. V obchodnom pláne z roku 1999 je síce uvedené, že spoločnosť So.Ge.A.AL sa musí rekapitalizovať, nie je v ňom však uvedené posúdenie, že pre akcionárov spoločnosti je nákladovo efektívnejšie uhradiť straty prevádzkovateľa letiska, ako prijať reštrukturalizačné opatrenia zamerané na zvýšenie efektívnosti prevádzkovateľa letiska v časovom horizonte prijateľnom pre súkromného investora. V obchodnom pláne z roku 1999 nie je navyše uvedené, že by sa spoločnosť So.Ge.A.AL po kapitálových injekciách stala ziskovou. |
| --- | --- |

(302)

Komisia poznamenáva, že len jeden z dokumentov, ktoré Taliansko označilo ako obchodný plán, predchádza dátumu rozhodnutia o prvej kapitálovej injekcii. V obchodnom pláne z roku 1999 je síce uvedené, že spoločnosť So.Ge.A.AL sa musí rekapitalizovať, nie je v ňom však uvedené posúdenie, že pre akcionárov spoločnosti je nákladovo efektívnejšie uhradiť straty prevádzkovateľa letiska, ako prijať reštrukturalizačné opatrenia zamerané na zvýšenie efektívnosti prevádzkovateľa letiska v časovom horizonte prijateľnom pre súkromného investora. V obchodnom pláne z roku 1999 nie je navyše uvedené, že by sa spoločnosť So.Ge.A.AL po kapitálových injekciách stala ziskovou.

| (303) | Obchodný plán z roku 1999 bol okrem toho založený na predpoklade, že spoločnosti So.Ge.A.AL bude úplná koncesia udelená v ten istý rok. Komisia sa domnieva, že obozretný súkromný investor by prehodnotil stratégiu a zvážil by možnosti reštrukturalizácie, keď sa stalo zrejmé, že udelenie koncesie sa oneskorí a cieľ obnovenia ziskovosti nebude dosiahnutý. |
| --- | --- |

(303)

Obchodný plán z roku 1999 bol okrem toho založený na predpoklade, že spoločnosti So.Ge.A.AL bude úplná koncesia udelená v ten istý rok. Komisia sa domnieva, že obozretný súkromný investor by prehodnotil stratégiu a zvážil by možnosti reštrukturalizácie, keď sa stalo zrejmé, že udelenie koncesie sa oneskorí a cieľ obnovenia ziskovosti nebude dosiahnutý.

| (304) | Opatrenia na reštrukturalizáciu spoločnosti So.Ge.A.AL neboli navrhnuté ani v pláne spoločnosti Rolanda Bergera, čo je jediný obchodný plán, v ktorom je posúdená finančná situácia spoločnosti So.Ge.A.AL v dvoch scenároch – úplná koncesia v porovnaní s dočasnou koncesiou. Záverom plánu spoločnosti Rolanda Bergera bolo, že spoločnosť So.Ge.A.AL bude v scenári dočasnej koncesie naďalej zaznamenávať straty, neboli tam však navrhnuté žiadne nápravné opatrenia. Takýto nedostatok informácií by odradil každého súkromného investora od sledovania predmetnej stratégie, najmä s ohľadom na neexistenciu istoty, pokiaľ ide o skutočný dátum udelenia úplnej koncesie spoločnosti So.Ge.A.AL. Komisia tiež poznamenáva, že samotná spoločnosť So.Ge.A.AL považovala plán spoločnosti Rolanda Bergera za nedostatočne spoľahlivý (pozri odôvodnenie 57). |
| --- | --- |

(304)

Opatrenia na reštrukturalizáciu spoločnosti So.Ge.A.AL neboli navrhnuté ani v pláne spoločnosti Rolanda Bergera, čo je jediný obchodný plán, v ktorom je posúdená finančná situácia spoločnosti So.Ge.A.AL v dvoch scenároch – úplná koncesia v porovnaní s dočasnou koncesiou. Záverom plánu spoločnosti Rolanda Bergera bolo, že spoločnosť So.Ge.A.AL bude v scenári dočasnej koncesie naďalej zaznamenávať straty, neboli tam však navrhnuté žiadne nápravné opatrenia. Takýto nedostatok informácií by odradil každého súkromného investora od sledovania predmetnej stratégie, najmä s ohľadom na neexistenciu istoty, pokiaľ ide o skutočný dátum udelenia úplnej koncesie spoločnosti So.Ge.A.AL. Komisia tiež poznamenáva, že samotná spoločnosť So.Ge.A.AL považovala plán spoločnosti Rolanda Bergera za nedostatočne spoľahlivý (pozri odôvodnenie 57).

| (305) | Obchodný plán z roku 2005 bol vypracovaný so zreteľom na udelenie úplnej koncesie. Boli v ňom síce odhadnuté príjmy a náklady počas 40-ročného trvania koncesie na prevádzkovanie letiska za predpokladu, že koncesia bude spoločnosti So.Ge.A.AL udelená v roku 2006, v pláne však neboli navrhnuté opatrenia na vyriešenie slabých výsledkov obchodnej činnosti obsluhy, ktorá bola v pláne spoločnosti Rolanda Bergera z roku 2004 posúdená ako pod priemerom odvetvia, a očakávalo sa, že bude vytvárať straty v strednodobom časovom horizonte. |
| --- | --- |

(305)

Obchodný plán z roku 2005 bol vypracovaný so zreteľom na udelenie úplnej koncesie. Boli v ňom síce odhadnuté príjmy a náklady počas 40-ročného trvania koncesie na prevádzkovanie letiska za predpokladu, že koncesia bude spoločnosti So.Ge.A.AL udelená v roku 2006, v pláne však neboli navrhnuté opatrenia na vyriešenie slabých výsledkov obchodnej činnosti obsluhy, ktorá bola v pláne spoločnosti Rolanda Bergera z roku 2004 posúdená ako pod priemerom odvetvia, a očakávalo sa, že bude vytvárať straty v strednodobom časovom horizonte.

| (306) | Komisia sa na tomto základe domnieva, že žiadny z uvedených plánov nepredstavuje to, čo by obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve považoval za spoľahlivý základ na vykonanie predmetných investícií. |
| --- | --- |

(306)

Komisia sa na tomto základe domnieva, že žiadny z uvedených plánov nepredstavuje to, čo by obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve považoval za spoľahlivý základ na vykonanie predmetných investícií.

Kapitálové injekcie v období rokov 2008 – 2010

| (307) | Súkromný investor by v každom prípade v obchodnom pláne z roku 2010 prehodnotil stratégiu, najmä so zreteľom na to, že na základe článku 14bis dohody mala byť spoločnosti So.Ge.A.AL odňatá koncesia, ak do štyroch rokov od nadobudnutia účinnosti tejto koncesie, konkrétne do roku 2011, nedosiahne životaschopnosť. V pláne z roku 2010 sa však predpokladal návrat spoločnosti k životaschopnosti len o jeden rok neskôr ako v roku 2011, t. j. v roku 2012, pričom bola zohľadnená aj rekapitalizácia spoločnosti naplánovaná na rok 2010. |
| --- | --- |

(307)

Súkromný investor by v každom prípade v obchodnom pláne z roku 2010 prehodnotil stratégiu, najmä so zreteľom na to, že na základe článku 14bis dohody mala byť spoločnosti So.Ge.A.AL odňatá koncesia, ak do štyroch rokov od nadobudnutia účinnosti tejto koncesie, konkrétne do roku 2011, nedosiahne životaschopnosť. V pláne z roku 2010 sa však predpokladal návrat spoločnosti k životaschopnosti len o jeden rok neskôr ako v roku 2011, t. j. v roku 2012, pričom bola zohľadnená aj rekapitalizácia spoločnosti naplánovaná na rok 2010.

| (308) | Rozhodnutie akcionárov naďalej uhrádzať straty spoločnosti So.Ge.A.AL bez zavedenia programu reštrukturalizácie, aj keď z hospodárskych výsledkov po udelení úplnej koncesie vyplynulo, že nárast ziskovosti v časových rámcoch stanovených v dohode je nepravdepodobný, nemožno posúdiť ako správanie súkromného investora. |
| --- | --- |

(308)

Rozhodnutie akcionárov naďalej uhrádzať straty spoločnosti So.Ge.A.AL bez zavedenia programu reštrukturalizácie, aj keď z hospodárskych výsledkov po udelení úplnej koncesie vyplynulo, že nárast ziskovosti v časových rámcoch stanovených v dohode je nepravdepodobný, nemožno posúdiť ako správanie súkromného investora.

| (309) | Spoločnosť So.Ge.A.AL ďalej uviedla, že jej výsledky po roku 2007 negatívne ovplyvnili neočakávané udalosti, a odvolala sa najmä na účinky hospodárskeho poklesu na jej obrat, v dôsledku ktorého spoločnosť zaznamenala pokles objemu dopravy cestujúcich o 1,8 %. Spoločnosť So.Ge.A.AL navyše tvrdila, že preprava sa nevyvíjala podľa predpokladov, čo bolo spôsobené oneskoreným vykonaním prác na infraštruktúre na letisku a tým, že orgán ENAC nerevidoval úroveň letiskových poplatkov. |
| --- | --- |

(309)

Spoločnosť So.Ge.A.AL ďalej uviedla, že jej výsledky po roku 2007 negatívne ovplyvnili neočakávané udalosti, a odvolala sa najmä na účinky hospodárskeho poklesu na jej obrat, v dôsledku ktorého spoločnosť zaznamenala pokles objemu dopravy cestujúcich o 1,8 %. Spoločnosť So.Ge.A.AL navyše tvrdila, že preprava sa nevyvíjala podľa predpokladov, čo bolo spôsobené oneskoreným vykonaním prác na infraštruktúre na letisku a tým, že orgán ENAC nerevidoval úroveň letiskových poplatkov.

| (310) | Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že Taliansko nepredložilo žiadne prostriedky na vyhodnotenie účinkov predmetných neočakávaných udalostí. Neexistujú žiadne dôkazy, že pokles objemu prepravy o 1,8 % možno pripísať hospodárskej kríze. |
| --- | --- |

(310)

Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že Taliansko nepredložilo žiadne prostriedky na vyhodnotenie účinkov predmetných neočakávaných udalostí. Neexistujú žiadne dôkazy, že pokles objemu prepravy o 1,8 % možno pripísať hospodárskej kríze.

| (311) | Na tomto základe sa nezdá, že rozhodnutia rekapitalizovať spoločnosť So.Ge.A.AL boli založené na hospodárskych hodnoteniach porovnateľných s tými, aké by za relevantných okolností vykonal racionálny súkromný investor v trhovom hospodárstve v podobnej situácii pred vykonaním takýchto investícií, aby určil ich budúcu ziskovosť. |
| --- | --- |

(311)

Na tomto základe sa nezdá, že rozhodnutia rekapitalizovať spoločnosť So.Ge.A.AL boli založené na hospodárskych hodnoteniach porovnateľných s tými, aké by za relevantných okolností vykonal racionálny súkromný investor v trhovom hospodárstve v podobnej situácii pred vykonaním takýchto investícií, aby určil ich budúcu ziskovosť.

| (312) | Komisia tiež poznamenáva, že Taliansko aj spoločnosť So.Ge.A.AL potvrdili, že kapitálové injekcie boli predovšetkým dohodnuté na uspokojenie regulačných požiadaviek. Komisia sa však domnieva, že dodržaním regulačných požiadaviek na kapitál nemožno samým osebe odôvodniť ďalšie vklady kapitálu súkromného investora v trhovom hospodárstve do spoločnosti. Investori sú často zo zákona povinní prispieť ďalším kapitálom do podnikov, ktorých vlastný kapitál bol znížený ustavičnými stratami až na úroveň pod stanovenou úrovňou. Súkromní investori v takejto situácii by zvážili aj všetky ostatné možnosti – vrátane likvidácie alebo obmedzenia prevádzky (81) – a zvolili by takú možnosť, ktorá je finančne najvýhodnejšia. |
| --- | --- |

(312)

Komisia tiež poznamenáva, že Taliansko aj spoločnosť So.Ge.A.AL potvrdili, že kapitálové injekcie boli predovšetkým dohodnuté na uspokojenie regulačných požiadaviek. Komisia sa však domnieva, že dodržaním regulačných požiadaviek na kapitál nemožno samým osebe odôvodniť ďalšie vklady kapitálu súkromného investora v trhovom hospodárstve do spoločnosti. Investori sú často zo zákona povinní prispieť ďalším kapitálom do podnikov, ktorých vlastný kapitál bol znížený ustavičnými stratami až na úroveň pod stanovenou úrovňou. Súkromní investori v takejto situácii by zvážili aj všetky ostatné možnosti – vrátane likvidácie alebo obmedzenia prevádzky (81) – a zvolili by takú možnosť, ktorá je finančne najvýhodnejšia.

| (313) | Komisia preto konštatovala, že rozhodnutia spoločnosti So.Ge.A.AL o kapitálových injekciách nie sú v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, takže spoločnosti So.Ge.A.AL poskytujú hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(313)

Komisia preto konštatovala, že rozhodnutia spoločnosti So.Ge.A.AL o kapitálových injekciách nie sú v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, takže spoločnosti So.Ge.A.AL poskytujú hospodársku výhodu.

12.1.1.5.   Selektívnosť

| (314) | Na to, aby sa na opatrenie štátu vzťahoval článok 107 ods. 1 ZFEÚ, musí toto opatrenie zvýhodňovať „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Takže ako štátna pomoc sa posudzujú len opatrenia zvýhodňujúce podniky, ktoré poskytujú výhodu selektívnym spôsobom. |
| --- | --- |

(314)

Na to, aby sa na opatrenie štátu vzťahoval článok 107 ods. 1 ZFEÚ, musí toto opatrenie zvýhodňovať „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Takže ako štátna pomoc sa posudzujú len opatrenia zvýhodňujúce podniky, ktoré poskytujú výhodu selektívnym spôsobom.

| (315) | Komisia v tomto prípade poznamenáva, že opatrenia 1, 2 a 3 boli poskytnuté len spoločnosti So.Ge.A.AL, takže sú selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(315)

Komisia v tomto prípade poznamenáva, že opatrenia 1, 2 a 3 boli poskytnuté len spoločnosti So.Ge.A.AL, takže sú selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

12.1.1.6.   Vplyv na obchod a narušenie hospodárskej súťaže

| (316) | Na to, aby sa finančné opatrenie posudzovalo ako štátna pomoc, musí ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením. V rámci svojho posúdenia týchto dvoch podmienok nie je Komisia povinná preukázať skutočný vplyv pomoci na obchod medzi členskými štátmi a skutočné skreslenie hospodárskej súťaže, ale len preskúmať, či uvedená pomoc môže tento obchod za daných okolností ovplyvniť a narušiť hospodársku súťaž (82). Ak sa prostredníctvom pomoci poskytnutej zo strany členského štátu posilní postavenie podniku v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží pri obchodovaní v rámci Únie, tieto iné podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou. |
| --- | --- |

(316)

Na to, aby sa finančné opatrenie posudzovalo ako štátna pomoc, musí ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením. V rámci svojho posúdenia týchto dvoch podmienok nie je Komisia povinná preukázať skutočný vplyv pomoci na obchod medzi členskými štátmi a skutočné skreslenie hospodárskej súťaže, ale len preskúmať, či uvedená pomoc môže tento obchod za daných okolností ovplyvniť a narušiť hospodársku súťaž (82). Ak sa prostredníctvom pomoci poskytnutej zo strany členského štátu posilní postavenie podniku v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží pri obchodovaní v rámci Únie, tieto iné podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou.

| (317) | Ako bolo posúdené v odôvodneniach 253 až 257, prevádzkovanie letiska je hospodárska činnosť. Hospodárska súťaž sa odohráva na jednej strane medzi letiskami na prilákanie leteckých dopravcov a príslušnej leteckej dopravy (cestujúci a náklad) a na druhej strane medzi prevádzkovateľmi letísk, ktoré môžu medzi sebou súťažiť o zverenie prevádzkovania daného letiska. V tomto ohľade Komisia zdôrazňuje, že najmä pokiaľ ide o nízkonákladových dopravcov a prevádzkovateľov charterových letov, letiská sa nenachádzajú v rovnakej spádovej oblasti a v iných členských štátoch môžu súťažiť aj medzi sebou o prilákanie týchto leteckých dopravcov. |
| --- | --- |

(317)

Ako bolo posúdené v odôvodneniach 253 až 257, prevádzkovanie letiska je hospodárska činnosť. Hospodárska súťaž sa odohráva na jednej strane medzi letiskami na prilákanie leteckých dopravcov a príslušnej leteckej dopravy (cestujúci a náklad) a na druhej strane medzi prevádzkovateľmi letísk, ktoré môžu medzi sebou súťažiť o zverenie prevádzkovania daného letiska. V tomto ohľade Komisia zdôrazňuje, že najmä pokiaľ ide o nízkonákladových dopravcov a prevádzkovateľov charterových letov, letiská sa nenachádzajú v rovnakej spádovej oblasti a v iných členských štátoch môžu súťažiť aj medzi sebou o prilákanie týchto leteckých dopravcov.

| (318) | Ako je uvedené v bode 40 usmernení o leteckej doprave z roku 2005 a je potvrdené v bode 45 usmernení o leteckej doprave z roku 2014, z uplatňovania článku 107 ods. 1 zmluvy nemožno vylúčiť ani malé letiská z toho dôvodu, že ich financovanie subjektmi verejného sektora nenarúša hospodársku súťaž ani neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Ďalej je v bode 45 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 jasne uvedené, že „relatívne malá veľkosť podniku, ktorý prijíma verejné financovanie, ako také nevylučujú možnosť ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(318)

Ako je uvedené v bode 40 usmernení o leteckej doprave z roku 2005 a je potvrdené v bode 45 usmernení o leteckej doprave z roku 2014, z uplatňovania článku 107 ods. 1 zmluvy nemožno vylúčiť ani malé letiská z toho dôvodu, že ich financovanie subjektmi verejného sektora nenarúša hospodársku súťaž ani neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Ďalej je v bode 45 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 jasne uvedené, že „relatívne malá veľkosť podniku, ktorý prijíma verejné financovanie, ako také nevylučujú možnosť ovplyvnenia obchodu medzi členskými štátmi“.

| (319) | Letisko Alghero v súčasnosti obsluhuje cca 1,5 milióna cestujúcich ročne. V obchodnom pláne z roku 2005, ktorý predložilo Taliansko, sa predpokladal plynulý nárast počtu cestujúcich o 4,5 % do roku 2010, 2,6 % v období rokov 2011 – 2025 a 3,78 % v období rokov 2006 – 2025 na približne 2 800 000 miliónov cestujúcich do roku 2045. Okrem toho od roku 2000 letisko Alghero obsluhuje aj viaceré medzinárodné destinácie. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa musí posúdiť, či hospodárskou výhodou, ktorá bola spoločnosti So.Ge.A.AL poskytnutá prostredníctvom rôznych sporných opatrení, bola narušená hospodárska súťaž alebo hrozilo jej narušenie a či prinajmenšom mala tendenciu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(319)

Letisko Alghero v súčasnosti obsluhuje cca 1,5 milióna cestujúcich ročne. V obchodnom pláne z roku 2005, ktorý predložilo Taliansko, sa predpokladal plynulý nárast počtu cestujúcich o 4,5 % do roku 2010, 2,6 % v období rokov 2011 – 2025 a 3,78 % v období rokov 2006 – 2025 na približne 2 800 000 miliónov cestujúcich do roku 2045. Okrem toho od roku 2000 letisko Alghero obsluhuje aj viaceré medzinárodné destinácie. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa musí posúdiť, či hospodárskou výhodou, ktorá bola spoločnosti So.Ge.A.AL poskytnutá prostredníctvom rôznych sporných opatrení, bola narušená hospodárska súťaž alebo hrozilo jej narušenie a či prinajmenšom mala tendenciu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

12.1.1.7.   Záver o existencii pomoci

| (320) | Komisia sa preto domnieva, že kapitálové injekcie a verejné financovanie infraštruktúry vrátane zariadenia a prác a vybavenia predstavujú štátnu pomoc v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL. |
| --- | --- |

(320)

Komisia sa preto domnieva, že kapitálové injekcie a verejné financovanie infraštruktúry vrátane zariadenia a prác a vybavenia predstavujú štátnu pomoc v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL.

12.1.2.   Oprávnenosť pomoci

| (321) | Podľa článku 108 ods. 3 zmluvy členské štáty musia oznámiť všetky plány poskytnúť alebo zmeniť pomoc a nesmú začať navrhované opatrenia vykonávať, kým sa v notifikačnom postupe neprijme konečné rozhodnutie. |
| --- | --- |

(321)

Podľa článku 108 ods. 3 zmluvy členské štáty musia oznámiť všetky plány poskytnúť alebo zmeniť pomoc a nesmú začať navrhované opatrenia vykonávať, kým sa v notifikačnom postupe neprijme konečné rozhodnutie.

| (322) | Všetky sporné opatrenia boli uvedené do platnosti bez ich schválenia zo strany Komisie. Okrem toho sa na základe posúdenia v odôvodneniach 323 až 327 vyšetrované opatrenia pomoci v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL nemôžu považovať za oslobodené od notifikačnej povinnosti na základe rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005, ktoré sa uplatňuje na pomoc poskytnutú do 31. januára 2012. |
| --- | --- |

(322)

Všetky sporné opatrenia boli uvedené do platnosti bez ich schválenia zo strany Komisie. Okrem toho sa na základe posúdenia v odôvodneniach 323 až 327 vyšetrované opatrenia pomoci v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL nemôžu považovať za oslobodené od notifikačnej povinnosti na základe rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005, ktoré sa uplatňuje na pomoc poskytnutú do 31. januára 2012.

| (323) | Na základe rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 je od notifikačnej povinnosti oslobodená štátna pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme poskytnutá podnikom v súvislosti so službami všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré sú v súlade s podmienkami uvedenými v tomto rozhodnutí. V rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 je konkrétne za zlučiteľnú vyhlásená štátna pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme pre letiská, i) ktorých ročný objem prepravy nepresahuje 1 000 000 cestujúcich; ii) ktoré majú ročný obrat pred zdanením menej ako 100 miliónov EUR počas dvoch finančných rokov predchádzajúcich roku, v ktorom im boli pridelené služby všeobecného hospodárskeho záujmu, a ktoré dostávajú ročnú náhradu menej ako 30 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(323)

Na základe rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 je od notifikačnej povinnosti oslobodená štátna pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme poskytnutá podnikom v súvislosti so službami všeobecného hospodárskeho záujmu, ktoré sú v súlade s podmienkami uvedenými v tomto rozhodnutí. V rozhodnutí o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 je konkrétne za zlučiteľnú vyhlásená štátna pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme pre letiská, i) ktorých ročný objem prepravy nepresahuje 1 000 000 cestujúcich; ii) ktoré majú ročný obrat pred zdanením menej ako 100 miliónov EUR počas dvoch finančných rokov predchádzajúcich roku, v ktorom im boli pridelené služby všeobecného hospodárskeho záujmu, a ktoré dostávajú ročnú náhradu menej ako 30 miliónov EUR.

| (324) | Rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 sa vzťahuje len na pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme za skutočné služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Na to, aby náhrada za služby vo verejnom záujme za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu mohla byť oslobodená, musí byť tiež v súlade s podmienkami stanovenými v článkoch 4, 5 a 6 uvedeného rozhodnutia. |
| --- | --- |

(324)

Rozhodnutie o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 sa vzťahuje len na pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme za skutočné služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Na to, aby náhrada za služby vo verejnom záujme za poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu mohla byť oslobodená, musí byť tiež v súlade s podmienkami stanovenými v článkoch 4, 5 a 6 uvedeného rozhodnutia.

| (325) | V článku 4 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu sa vyžaduje, že služby všeobecného hospodárskeho záujmu musia byť zverené príslušnému podniku prostredníctvom jedného alebo viacerých úradných aktov. V týchto aktoch sú špecifikované najmä charakter a trvanie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, parametre na výpočet, kontrolu a posúdenie náhrady, ako aj opatrenia potrebné na vyvarovanie sa akejkoľvek nadmernej náhrade a jej vrátenie. V článku 5 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu je stanovené, že výška náhrady nesmie byť vyššia, ako je nevyhnutné na pokrytie nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, pričom sa zohľadnia relevantné príjmy a primeraný zisk. Napokon podľa článku 6 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu musia členské štáty vykonávať pravidelné kontroly na zabezpečenie, aby podnikom neboli udeľované vyššie náhrady, ako je stanovené v článku 5. |
| --- | --- |

(325)

V článku 4 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu sa vyžaduje, že služby všeobecného hospodárskeho záujmu musia byť zverené príslušnému podniku prostredníctvom jedného alebo viacerých úradných aktov. V týchto aktoch sú špecifikované najmä charakter a trvanie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, parametre na výpočet, kontrolu a posúdenie náhrady, ako aj opatrenia potrebné na vyvarovanie sa akejkoľvek nadmernej náhrade a jej vrátenie. V článku 5 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu je stanovené, že výška náhrady nesmie byť vyššia, ako je nevyhnutné na pokrytie nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, pričom sa zohľadnia relevantné príjmy a primeraný zisk. Napokon podľa článku 6 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu musia členské štáty vykonávať pravidelné kontroly na zabezpečenie, aby podnikom neboli udeľované vyššie náhrady, ako je stanovené v článku 5.

| (326) | Podľa Talianska a spoločnosti So.Ge.A.AL v tomto prípade posúdenie prevádzkovania letiska Alghero ako služieb všeobecného hospodárskeho záujmu vyplýva z dohody. V dohode však neboli stanovené žiadne jasné vymedzenie údajnej úlohy poskytovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu zverenej spoločnosti So.Ge.A.AL ani pravidlá upravujúce právo spoločnosti So.Ge.A.AL na náhradu. Spoločnosť So.Ge.A.AL neposkytla Komisii ani žiadny iný dokument, v ktorom by bol opísaný rozsah predpokladaných záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktoré mala plniť. Komisia sa preto domnieva, že údajným poverovacím aktom nebol prevádzkovateľ letiska poverený skutočnými záväzkami vyplývajúcimi zo služieb vo verejnom záujme. Neboli stanovené ani parametre na výpočet, kontrolu a posúdenie náhrady, ani opatrenia potrebné na zamedzenie nadmernej náhrade a na jej prípadné vrátenie. Požiadavky článkov 4, 5 a 6 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 týkajúce sa obsahu poverovacích aktov teda nie sú splnené. |
| --- | --- |

(326)

Podľa Talianska a spoločnosti So.Ge.A.AL v tomto prípade posúdenie prevádzkovania letiska Alghero ako služieb všeobecného hospodárskeho záujmu vyplýva z dohody. V dohode však neboli stanovené žiadne jasné vymedzenie údajnej úlohy poskytovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu zverenej spoločnosti So.Ge.A.AL ani pravidlá upravujúce právo spoločnosti So.Ge.A.AL na náhradu. Spoločnosť So.Ge.A.AL neposkytla Komisii ani žiadny iný dokument, v ktorom by bol opísaný rozsah predpokladaných záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktoré mala plniť. Komisia sa preto domnieva, že údajným poverovacím aktom nebol prevádzkovateľ letiska poverený skutočnými záväzkami vyplývajúcimi zo služieb vo verejnom záujme. Neboli stanovené ani parametre na výpočet, kontrolu a posúdenie náhrady, ani opatrenia potrebné na zamedzenie nadmernej náhrade a na jej prípadné vrátenie. Požiadavky článkov 4, 5 a 6 rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 týkajúce sa obsahu poverovacích aktov teda nie sú splnené.

| (327) | Komisia sa domnieva, že na tomto základe nemožno vyvodiť záver, že pomoc v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL bola na základe rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 oslobodená od notifikačnej povinnosti. |
| --- | --- |

(327)

Komisia sa domnieva, že na tomto základe nemožno vyvodiť záver, že pomoc v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL bola na základe rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu z roku 2005 oslobodená od notifikačnej povinnosti.

| (328) | Komisia preto usúdila, že Taliansko nedodržalo povinnosť zdržať sa konania stanovenú v článku 108 ods. 3 zmluvy, takže predmetné opatrenia predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(328)

Komisia preto usúdila, že Taliansko nedodržalo povinnosť zdržať sa konania stanovenú v článku 108 ods. 3 zmluvy, takže predmetné opatrenia predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc.

12.1.3.   Zlučiteľnosť pomoci

| (329) | S ohľadom na to, že opatrenia 1, 2 a 3 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ich zlučiteľnosť možno posúdiť so zreteľom na výnimky stanovené v odsekoch 2 a 3 tohto článku a v článku 106 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

(329)

S ohľadom na to, že opatrenia 1, 2 a 3 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ich zlučiteľnosť možno posúdiť so zreteľom na výnimky stanovené v odsekoch 2 a 3 tohto článku a v článku 106 ods. 2 zmluvy.

12.1.3.1.   Uplatniteľnosť usmernení o leteckej doprave

| (330) | V článku 107 ods. 3 zmluvy sú povolené určité výnimky zo všeobecného pravidla stanoveného v článku 107 ods. 1, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Predmetnú pomoc možno posúdiť na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, v ktorom je stanovené, že: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(330)

V článku 107 ods. 3 zmluvy sú povolené určité výnimky zo všeobecného pravidla stanoveného v článku 107 ods. 1, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Predmetnú pomoc možno posúdiť na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, v ktorom je stanovené, že: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (331) | V usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014 je stanovený rámec na posúdenie, či možno pomoc poskytnutú letiskám vyhlásiť za zlučiteľnú podľa článku 107 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(331)

V usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014 je stanovený rámec na posúdenie, či možno pomoc poskytnutú letiskám vyhlásiť za zlučiteľnú podľa článku 107 ods. 3 zmluvy.

| (332) | Podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa Komisia domnieva, že na neoprávnenú investičnú pomoc pre letiská sa vzťahuje oznámenie Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (83). V tomto ohľade, ak bola neoprávnená investičná pomoc poskytnutá pred 4. aprílom 2014, Komisia uplatní pravidlá o zlučiteľnosti platné v čase udelenia neoprávnenej investičnej pomoci. Komisia teda v tomto prípade uplatnila zásady stanovené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 na neoprávnenú investičnú pomoc pre letiská poskytnutú do 4. apríla 2014. Komisia musí v prípade neoprávnenej investičnej pomoci poskytnutej pred nadobudnutím účinnosti usmernení o leteckej doprave z roku 2005, keď neexistovali žiadne kritériá zlučiteľnosti pre investičnú pomoc pre letiská, posúdiť zlučiteľnosť priamo založenú na článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, pričom zohľadní aj svoje rozhodnutia. Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že na účely posúdenia zlučiteľnosti investičnej pomoci poskytnutej spoločnosti So.Ge.A.AL pred nadobudnutím účinnosti usmernení o leteckej doprave z roku 2005 by sa analogicky mali uplatňovať kritériá stanovené v týchto usmerneniach. |
| --- | --- |

(332)

Podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa Komisia domnieva, že na neoprávnenú investičnú pomoc pre letiská sa vzťahuje oznámenie Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (83). V tomto ohľade, ak bola neoprávnená investičná pomoc poskytnutá pred 4. aprílom 2014, Komisia uplatní pravidlá o zlučiteľnosti platné v čase udelenia neoprávnenej investičnej pomoci. Komisia teda v tomto prípade uplatnila zásady stanovené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 na neoprávnenú investičnú pomoc pre letiská poskytnutú do 4. apríla 2014. Komisia musí v prípade neoprávnenej investičnej pomoci poskytnutej pred nadobudnutím účinnosti usmernení o leteckej doprave z roku 2005, keď neexistovali žiadne kritériá zlučiteľnosti pre investičnú pomoc pre letiská, posúdiť zlučiteľnosť priamo založenú na článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, pričom zohľadní aj svoje rozhodnutia. Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že na účely posúdenia zlučiteľnosti investičnej pomoci poskytnutej spoločnosti So.Ge.A.AL pred nadobudnutím účinnosti usmernení o leteckej doprave z roku 2005 by sa analogicky mali uplatňovať kritériá stanovené v týchto usmerneniach.

| (333) | Podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa Komisia domnieva, že na otvorené veci neoprávnenej prevádzkovej pomoci pre letiská poskytnutej pred 4. aprílom 2014 by sa nemali uplatňovať ustanovenia oznámenia Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci. Komisia namiesto toho uplatnila na všetky veci týkajúce sa prevádzkovej pomoci pre letiská (nevybavené oznámenia a neoprávnená pomoc) zásady stanovené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014, aj keď bola pomoc poskytnutá pred 4. aprílom 2014. |
| --- | --- |

(333)

Podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa Komisia domnieva, že na otvorené veci neoprávnenej prevádzkovej pomoci pre letiská poskytnutej pred 4. aprílom 2014 by sa nemali uplatňovať ustanovenia oznámenia Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci. Komisia namiesto toho uplatnila na všetky veci týkajúce sa prevádzkovej pomoci pre letiská (nevybavené oznámenia a neoprávnená pomoc) zásady stanovené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014, aj keď bola pomoc poskytnutá pred 4. aprílom 2014.

12.1.3.2.   Investičná alebo prevádzková pomoc

| (334) | Podľa bodu 25 písm. r) usmernení o leteckej doprave z roku 2014 je investičná pomoc vymedzená ako „pomoc na financovanie hmotného kapitálového majetku, najmä na pokrytie schodku financovania kapitálových nákladov“. Podľa bodu 25 písm. r) usmernení sa investičná pomoc môže týkať počiatočnej platby (t. j. na začiatku zaplatené investičné náklady) aj pomoci zaplatenej vo forme pravidelných splátok (na úhradu kapitálových nákladov, vo forme ročných odpisov a nákladov na financovanie). |
| --- | --- |

(334)

Podľa bodu 25 písm. r) usmernení o leteckej doprave z roku 2014 je investičná pomoc vymedzená ako „pomoc na financovanie hmotného kapitálového majetku, najmä na pokrytie schodku financovania kapitálových nákladov“. Podľa bodu 25 písm. r) usmernení sa investičná pomoc môže týkať počiatočnej platby (t. j. na začiatku zaplatené investičné náklady) aj pomoci zaplatenej vo forme pravidelných splátok (na úhradu kapitálových nákladov, vo forme ročných odpisov a nákladov na financovanie).

| (335) | Prevádzková pomoc znamená úhradu všetkých prevádzkových nákladov letiska alebo ich časti, ktoré sú vymedzené ako „náklady letiska na poskytovanie leteckých služieb, ktoré zahŕňajú kategórie nákladov ako sú náklady na zamestnancov, zmluvné služby, komunikácie, odpad, energie, údržbu, nájom a správu, ale ktoré nezahŕňajú kapitálové náklady, marketingovú podporu alebo iné stimuly, ktoré letisko poskytuje leteckým spoločnostiam, ani náklady spadajúce do právomoci verejnej politiky“ (84). |
| --- | --- |

(335)

Prevádzková pomoc znamená úhradu všetkých prevádzkových nákladov letiska alebo ich časti, ktoré sú vymedzené ako „náklady letiska na poskytovanie leteckých služieb, ktoré zahŕňajú kategórie nákladov ako sú náklady na zamestnancov, zmluvné služby, komunikácie, odpad, energie, údržbu, nájom a správu, ale ktoré nezahŕňajú kapitálové náklady, marketingovú podporu alebo iné stimuly, ktoré letisko poskytuje leteckým spoločnostiam, ani náklady spadajúce do právomoci verejnej politiky“ (84).

| (336) | Taliansko v priebehu vyšetrovania (85) tvrdilo, že verejné financovanie investícií do infraštruktúry letiska možno vo všeobecnosti posúdiť:






  a) | ako investičnú pomoc do výšky úplnej sumy finančných prostriedkov poskytnutých spoločnosti So.Ge.A.AL na úhradu investičných nákladov alebo |
| --- | --- | --- |

(336)

Taliansko v priebehu vyšetrovania (85) tvrdilo, že verejné financovanie investícií do infraštruktúry letiska možno vo všeobecnosti posúdiť:

a)

ako investičnú pomoc do výšky úplnej sumy finančných prostriedkov poskytnutých spoločnosti So.Ge.A.AL na úhradu investičných nákladov alebo

| b) | ako prevádzkovú pomoc vo výške rozdielu medzi trhovo založeným koncesným poplatkom a koncesným poplatkom, ktorý musel prevádzkovateľ letiska v skutočnosti platiť za prevádzkovanie letiska. |
| --- | --- |

b)

ako prevádzkovú pomoc vo výške rozdielu medzi trhovo založeným koncesným poplatkom a koncesným poplatkom, ktorý musel prevádzkovateľ letiska v skutočnosti platiť za prevádzkovanie letiska.

| (337) | Taliansko uviedlo, že v tomto prípade sa sporné verejné financovanie nemôže posúdiť ako investičná pomoc pre spoločnosť So.Ge.A.AL. Po prvé preto, že štát si ponechal vlastníctvo predmetnej infraštruktúry, a po druhé preto, lebo prevádzkovateľ letiska nebol pred dátumom udelenia úplnej koncesie v roku 2007 zodpovedný za investície do infraštruktúry na letisku Alghero, ale konal v mene štátu a prevádzkoval infraštruktúru letiska. |
| --- | --- |

(337)

Taliansko uviedlo, že v tomto prípade sa sporné verejné financovanie nemôže posúdiť ako investičná pomoc pre spoločnosť So.Ge.A.AL. Po prvé preto, že štát si ponechal vlastníctvo predmetnej infraštruktúry, a po druhé preto, lebo prevádzkovateľ letiska nebol pred dátumom udelenia úplnej koncesie v roku 2007 zodpovedný za investície do infraštruktúry na letisku Alghero, ale konal v mene štátu a prevádzkoval infraštruktúru letiska.

| (338) | So zreteľom na stanovisko, ktoré zaujalo Taliansko, a vymedzenia uvedené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014 možno usúdiť, že:






  a) | kapitálové injekcie po 12. decembri 2006, ktoré sa použili na úhradu ročných prevádzkových strát spoločnosti So.Ge.A.AL, predstavujú prevádzkovú pomoc v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL; |
| --- | --- | --- |

(338)

So zreteľom na stanovisko, ktoré zaujalo Taliansko, a vymedzenia uvedené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014 možno usúdiť, že:

a)

kapitálové injekcie po 12. decembri 2006, ktoré sa použili na úhradu ročných prevádzkových strát spoločnosti So.Ge.A.AL, predstavujú prevádzkovú pomoc v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL;

| b) | štátne prostriedky na financovanie infraštruktúry, zariadenia a prác a vybavenia do udelenia úplnej koncesie v roku 2007 predstavujú prevádzkovú pomoc v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL. Pred týmto udelením bol v skutočnosti štát ako vlastník letiska zodpovedný za financovanie investícií na letisku Alghero, a nie spoločnosť So.Ge.A.AL. Štátne prostriedky na financovanie infraštruktúry, zariadenia a prác a vybavenia preto nezmiernili investičné náklady spoločnosti So.Ge.A.AL, ktoré by normálne mala znášať. Štát by na dodržanie súladu so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve mal žiadať zvýšenie koncesného poplatku, ktorý platila spoločnosť So.Ge.A.AL, aby dosiahol ziskovosť svojich investícií. Z toho vyplýva, že pomoc je vo forme koncesného poplatku (ktorý pre prevádzkovateľa letiska, ako je spoločnosť So.Ge.A.AL, predstavuje prevádzkový náklad), ktorý bol nižší, ako mal byť. Keďže po udelení úplnej koncesie na prevádzkovanie letiska boli investície do infraštruktúry letiska v zodpovednosti spoločnosti So.Ge.A.AL, verejné financovanie týchto investícií predstavuje investičnú pomoc. V každom prípade však Komisia na základe toho posúdila zlučiteľnosť financovania investícií do infraštruktúry na letisku Alghero s vnútorným trhom podľa i) predpokladu, že predstavuje investičnú pomoc (pozri odôvodnenia 339 až 367), ako aj podľa ii) predpokladu, že predstavuje prevádzkovú pomoc (pozri odôvodnenia 368 až 374). Komisia v rámci posúdenia podľa predpokladu ii) analyzovala zlučiteľnosť s vnútorným trhom aj v prípade kapitálových injekcií (opatrenie 1), ktoré jasne predstavujú prevádzkovú pomoc. |
| --- | --- |

b)

štátne prostriedky na financovanie infraštruktúry, zariadenia a prác a vybavenia do udelenia úplnej koncesie v roku 2007 predstavujú prevádzkovú pomoc v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL. Pred týmto udelením bol v skutočnosti štát ako vlastník letiska zodpovedný za financovanie investícií na letisku Alghero, a nie spoločnosť So.Ge.A.AL. Štátne prostriedky na financovanie infraštruktúry, zariadenia a prác a vybavenia preto nezmiernili investičné náklady spoločnosti So.Ge.A.AL, ktoré by normálne mala znášať. Štát by na dodržanie súladu so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve mal žiadať zvýšenie koncesného poplatku, ktorý platila spoločnosť So.Ge.A.AL, aby dosiahol ziskovosť svojich investícií. Z toho vyplýva, že pomoc je vo forme koncesného poplatku (ktorý pre prevádzkovateľa letiska, ako je spoločnosť So.Ge.A.AL, predstavuje prevádzkový náklad), ktorý bol nižší, ako mal byť. Keďže po udelení úplnej koncesie na prevádzkovanie letiska boli investície do infraštruktúry letiska v zodpovednosti spoločnosti So.Ge.A.AL, verejné financovanie týchto investícií predstavuje investičnú pomoc. V každom prípade však Komisia na základe toho posúdila zlučiteľnosť financovania investícií do infraštruktúry na letisku Alghero s vnútorným trhom podľa i) predpokladu, že predstavuje investičnú pomoc (pozri odôvodnenia 339 až 367), ako aj podľa ii) predpokladu, že predstavuje prevádzkovú pomoc (pozri odôvodnenia 368 až 374). Komisia v rámci posúdenia podľa predpokladu ii) analyzovala zlučiteľnosť s vnútorným trhom aj v prípade kapitálových injekcií (opatrenie 1), ktoré jasne predstavujú prevádzkovú pomoc.

12.1.3.3.   Zlučiteľnosť pomoci na infraštruktúru a vybavenie (opatrenie 2 a 3) za predpokladu, že predstavuje investičnú pomoc

| (339) | Komisia najskôr poznamenáva, že podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005 musia byť oprávnené náklady investícií na letisku obmedzené na vybudovanie infraštruktúry letiska a vybavenia (vzletové a pristávacie dráhy, terminály, odbavovacie plochy, kontrolná veža) alebo vybavenia, ktoré ich priamo podporuje (hasičské vybavenie, bezpečné vybavenie). Z oprávnených nákladov musia byť vylúčené náklady, ktoré priamo nesúvisia s hlavnými činnosťami letiska, vrátane výstavby, financovania, užívania a prenajímania pozemkov a budov, určených nielen na kancelárske a skladové priestory, ale aj na hotely a priemyselné podniky nachádzajúce sa v priestoroch letiska, ako aj obchody, reštaurácie a parkoviská. |
| --- | --- |

(339)

Komisia najskôr poznamenáva, že podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005 musia byť oprávnené náklady investícií na letisku obmedzené na vybudovanie infraštruktúry letiska a vybavenia (vzletové a pristávacie dráhy, terminály, odbavovacie plochy, kontrolná veža) alebo vybavenia, ktoré ich priamo podporuje (hasičské vybavenie, bezpečné vybavenie). Z oprávnených nákladov musia byť vylúčené náklady, ktoré priamo nesúvisia s hlavnými činnosťami letiska, vrátane výstavby, financovania, užívania a prenajímania pozemkov a budov, určených nielen na kancelárske a skladové priestory, ale aj na hotely a priemyselné podniky nachádzajúce sa v priestoroch letiska, ako aj obchody, reštaurácie a parkoviská.

| (340) | V tomto prípade išli verejné prostriedky na financovanie nového terminálu pre cestujúcich, modernizáciu starého terminálu, modernizáciu rolovacej dráhy, rozšírenie oblastí na parkovanie lietadiel, modernizáciu vzletovej a pristávacej dráhy, realizáciu systému kontroly batožiny a realizáciu systému kontroly obvodu. Tieto investičné náklady sú oprávnené na financovanie na základe usmernení o leteckej doprave z roku 2005. |
| --- | --- |

(340)

V tomto prípade išli verejné prostriedky na financovanie nového terminálu pre cestujúcich, modernizáciu starého terminálu, modernizáciu rolovacej dráhy, rozšírenie oblastí na parkovanie lietadiel, modernizáciu vzletovej a pristávacej dráhy, realizáciu systému kontroly batožiny a realizáciu systému kontroly obvodu. Tieto investičné náklady sú oprávnené na financovanie na základe usmernení o leteckej doprave z roku 2005.

| (341) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť vyšetrovaného verejného financovania s vnútorným trhom podľa bodu 61 usmernení o leteckej doprave z roku 2005, Komisia preskúma najmä, či:






  a) | výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému cieľu všeobecného záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.); |
| --- | --- | --- |

(341)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť vyšetrovaného verejného financovania s vnútorným trhom podľa bodu 61 usmernení o leteckej doprave z roku 2005, Komisia preskúma najmä, či:

a)

výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému cieľu všeobecného záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.);

| b) | je infraštruktúra potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu; |
| --- | --- |

b)

je infraštruktúra potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu;

| c) | infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry; |
| --- | --- |

c)

infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry;

| d) | je prístup k infraštruktúre otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne; |
| --- | --- |

d)

je prístup k infraštruktúre otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne;

| e) | pomoc neovplyvňuje rozvoj obchodu tak, že to je v rozpore so záujmom Spoločenstva. |
| --- | --- |

e)

pomoc neovplyvňuje rozvoj obchodu tak, že to je v rozpore so záujmom Spoločenstva.

| (342) | Na to, aby štátna pomoc pre letiská, ako aj akékoľvek iné opatrenie štátnej pomoci, mohla byť vyhlásená za zlučiteľnú, mala by mať okrem požiadavky na dodržanie špecifických kritérií zlučiteľnosti vymedzených v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 stimulačný účinok a mala by byť potrebná a zodpovedať určenému legitímnemu cieľu (86). Komisia preto okrem kritérií uvedených v odôvodnení 341 posudzovala aj stimulačný účinok, ako aj potrebu a primeranosť predmetnej pomoci. |
| --- | --- |

(342)

Na to, aby štátna pomoc pre letiská, ako aj akékoľvek iné opatrenie štátnej pomoci, mohla byť vyhlásená za zlučiteľnú, mala by mať okrem požiadavky na dodržanie špecifických kritérií zlučiteľnosti vymedzených v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 stimulačný účinok a mala by byť potrebná a zodpovedať určenému legitímnemu cieľu (86). Komisia preto okrem kritérií uvedených v odôvodnení 341 posudzovala aj stimulačný účinok, ako aj potrebu a primeranosť predmetnej pomoci.

i)   Jasne vymedzený cieľ všeobecného záujmu

| (343) | Posudzované opatrenia boli okrem iného zamerané na financovanie výstavby nového terminálu s kapacitou 2 000 000 cestujúcich, lebo starý terminál (kapacita 800 000 cestujúcich) bol preplnený už v roku 2003 (87). Investičná pomoc bola ďalej použitá na financovanie viacerých opatrení, ktoré pomohli prispôsobiť letisko novým bezpečnostným požiadavkám s cieľom udržať ho plne prevádzkyschopné. |
| --- | --- |

(343)

Posudzované opatrenia boli okrem iného zamerané na financovanie výstavby nového terminálu s kapacitou 2 000 000 cestujúcich, lebo starý terminál (kapacita 800 000 cestujúcich) bol preplnený už v roku 2003 (87). Investičná pomoc bola ďalej použitá na financovanie viacerých opatrení, ktoré pomohli prispôsobiť letisko novým bezpečnostným požiadavkám s cieľom udržať ho plne prevádzkyschopné.

| (344) | Podľa Talianska celkovým cieľom financovania infraštruktúry na letisku Alghero bolo vybudovanie bezpečnej a životaschopnej dopravnej infraštruktúry a regionálnej prepojenosti. Podľa Talianska zohrávajú regionálne letiská užitočnú úlohu pri podporovaní dostupnosti spádových oblastí a predmetné investície zlepšili bezpečnosť, zabezpečenie a efektívnosť letiska a prispeli k dosiahnutiu širších cieľov regionálneho rozvoja. |
| --- | --- |

(344)

Podľa Talianska celkovým cieľom financovania infraštruktúry na letisku Alghero bolo vybudovanie bezpečnej a životaschopnej dopravnej infraštruktúry a regionálnej prepojenosti. Podľa Talianska zohrávajú regionálne letiská užitočnú úlohu pri podporovaní dostupnosti spádových oblastí a predmetné investície zlepšili bezpečnosť, zabezpečenie a efektívnosť letiska a prispeli k dosiahnutiu širších cieľov regionálneho rozvoja.

| (345) | Taliansko okrem toho zdôrazňuje, že HDP na obyvateľa je na Sardínii v priemere omnoho nižší ako v Taliansku a že miera nezamestnanosti je podstatne vyššia ako taliansky priemer. Napríklad v období rokov 2003 – 2012 bola miera nezamestnanosti na Sardínii 13,3 % v porovnaní so 7,9 % v Taliansku. Akékoľvek zvýšenie toku prepravy vyplývajúce z rozvoja infraštruktúry na letisku Alghero preto pravdepodobne prinesie súvisiace sociálne a hospodárske prínosy pre Sardíniu, a to z hľadiska hospodárskej a sociálnej súdržnosti, ako aj z hľadiska rozvoja ostrova. |
| --- | --- |

(345)

Taliansko okrem toho zdôrazňuje, že HDP na obyvateľa je na Sardínii v priemere omnoho nižší ako v Taliansku a že miera nezamestnanosti je podstatne vyššia ako taliansky priemer. Napríklad v období rokov 2003 – 2012 bola miera nezamestnanosti na Sardínii 13,3 % v porovnaní so 7,9 % v Taliansku. Akékoľvek zvýšenie toku prepravy vyplývajúce z rozvoja infraštruktúry na letisku Alghero preto pravdepodobne prinesie súvisiace sociálne a hospodárske prínosy pre Sardíniu, a to z hľadiska hospodárskej a sociálnej súdržnosti, ako aj z hľadiska rozvoja ostrova.

| (346) | Tieto pripomienky boli v súlade so závermi správy spoločnosti Accuracy, v ktorej bolo uznané, že rozvoj odvetvia leteckej dopravy na Sardínii je mimoriadne dôležitý pre regionálny rozvoj oblasti. V správe spoločnosti Accuracy je vyzdvihnutý príklad potenciálneho významu pozitívnych hospodárskych prínosov vyplývajúcich z rozvoja leteckej infraštruktúry na Sardínii. Podľa štúdie uvedenej v správe spoločnosti Accuracy viedol rozvoj leteckej dopravnej infraštruktúry na letisku Cagliari (na Sardínii) k pozitívnym hospodárskym účinkom v hodnote približne 140 miliónov EUR ročne. |
| --- | --- |

(346)

Tieto pripomienky boli v súlade so závermi správy spoločnosti Accuracy, v ktorej bolo uznané, že rozvoj odvetvia leteckej dopravy na Sardínii je mimoriadne dôležitý pre regionálny rozvoj oblasti. V správe spoločnosti Accuracy je vyzdvihnutý príklad potenciálneho významu pozitívnych hospodárskych prínosov vyplývajúcich z rozvoja leteckej infraštruktúry na Sardínii. Podľa štúdie uvedenej v správe spoločnosti Accuracy viedol rozvoj leteckej dopravnej infraštruktúry na letisku Cagliari (na Sardínii) k pozitívnym hospodárskym účinkom v hodnote približne 140 miliónov EUR ročne.

| (347) | Navyše jediný pohodlný spôsob dopravy na Sardíniu a z nej je letecká doprava popri službách trajektovej prepravy, ktorá však zahŕňa podstatne dlhšie časy cestovania. Napríklad, hoci Sardínia má trajektové trasy zo Španielska a talianskej pevniny, priemerné trvanie cesty trajektu je viac ako deväť hodín. |
| --- | --- |

(347)

Navyše jediný pohodlný spôsob dopravy na Sardíniu a z nej je letecká doprava popri službách trajektovej prepravy, ktorá však zahŕňa podstatne dlhšie časy cestovania. Napríklad, hoci Sardínia má trajektové trasy zo Španielska a talianskej pevniny, priemerné trvanie cesty trajektu je viac ako deväť hodín.

| (348) | Rozvoj infraštruktúry na letisku Alghero bol preto súčasťou plánov Sardínie na zlepšenie prepojenia prostredníctvom rozvoja regionálnych letísk. Komisia môže teda vyvodiť záver, že verejné financovanie poskytnuté na modernizáciu infraštruktúry letiska Alghero spĺňa jasne vymedzené ciele zlepšenia bezpečnej a životaschopnej dopravnej infraštruktúry a regionálnej dostupnosti. Rozvoj infraštruktúry na letisku Alghero bol teda v spoločnom záujme, lebo investície mali priniesť pozitívne externé vplyvy vo forme hospodárskeho a sociálneho rozvoja. |
| --- | --- |

(348)

Rozvoj infraštruktúry na letisku Alghero bol preto súčasťou plánov Sardínie na zlepšenie prepojenia prostredníctvom rozvoja regionálnych letísk. Komisia môže teda vyvodiť záver, že verejné financovanie poskytnuté na modernizáciu infraštruktúry letiska Alghero spĺňa jasne vymedzené ciele zlepšenia bezpečnej a životaschopnej dopravnej infraštruktúry a regionálnej dostupnosti. Rozvoj infraštruktúry na letisku Alghero bol teda v spoločnom záujme, lebo investície mali priniesť pozitívne externé vplyvy vo forme hospodárskeho a sociálneho rozvoja.

ii)   Potrebnosť a primeranosť infraštruktúry voči stanovenému cieľu

| (349) | Investičná pomoc sa môže vyhlásiť za zlučiteľnú, len ak je potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu všeobecného záujmu. To je najmä prípad, keď investícia nepredstavuje zdvojenie existujúcej, málo využitej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(349)

Investičná pomoc sa môže vyhlásiť za zlučiteľnú, len ak je potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu všeobecného záujmu. To je najmä prípad, keď investícia nepredstavuje zdvojenie existujúcej, málo využitej infraštruktúry.

| (350) | Štátna pomoc na financovanie investícií na letisku Alghero bola potrebná na zvýšenie kapacity letiska, a teda na zabezpečenie jeho dlhodobej životaschopnosti. Kapacita letiska Alghero pred vykonaním investícií bola len 800 000 cestujúcich. Letisko Alghero dosiahlo v rokoch 2003 a 2004 obmedzenia kapacity, preto boli potrebné investície, aby mohlo obsluhovať viac cestujúcich. Okrem toho boli vykonané určité zlepšenia na dodržanie bezpečnostných noriem, ktoré umožnili lepšie využitie existujúcej infraštruktúry letiska, a tým prispeli k regionálnemu rozvoju a prepojeniu spádovej oblasti letiska. |
| --- | --- |

(350)

Štátna pomoc na financovanie investícií na letisku Alghero bola potrebná na zvýšenie kapacity letiska, a teda na zabezpečenie jeho dlhodobej životaschopnosti. Kapacita letiska Alghero pred vykonaním investícií bola len 800 000 cestujúcich. Letisko Alghero dosiahlo v rokoch 2003 a 2004 obmedzenia kapacity, preto boli potrebné investície, aby mohlo obsluhovať viac cestujúcich. Okrem toho boli vykonané určité zlepšenia na dodržanie bezpečnostných noriem, ktoré umožnili lepšie využitie existujúcej infraštruktúry letiska, a tým prispeli k regionálnemu rozvoju a prepojeniu spádovej oblasti letiska.

| (351) | Investície viedli k zvýšeniu kapacity letiska z 800 000 cestujúcich v roku 2003 na 2 000 000 cestujúcich v roku 2004. Preprava cestujúcich dosahovala od roku 2011 približne 70 % kapacity letiska. Podľa Talianska možno predpokladať, že preprava cestujúcich by bola na vyššej úrovni, ak by sa nevyskytla finančná kríza. |
| --- | --- |

(351)

Investície viedli k zvýšeniu kapacity letiska z 800 000 cestujúcich v roku 2003 na 2 000 000 cestujúcich v roku 2004. Preprava cestujúcich dosahovala od roku 2011 približne 70 % kapacity letiska. Podľa Talianska možno predpokladať, že preprava cestujúcich by bola na vyššej úrovni, ak by sa nevyskytla finančná kríza.

| (352) | V správe spoločnosti Ecorys je uznané, že rozvoj cestovného ruchu si vyžadoval rozšírenie kapacity terminálu na letisku Alghero na vyhovenie predpokladanému nárastu prepravy. Ako je uvedené skôr v texte, podľa správy spoločnosti Ecorys pred vykonaním investícií na letisku Alghero brzdila rozvoj odvetvia cestovného ruchu nedostatočná medzinárodná prepojenosť. V obchodnom pláne spoločnosti So.Ge.A.AL z roku 2004 bol v skutočnosti uvedený predpoklad, že celkový počet cestujúcich na letisku sa v roku 2008 zvýši približne o 30 % v porovnaní s úrovňami pred rozšírením kapacity letiska v roku 2004. Túto úroveň prepravy cestujúcich by nebolo možné uspokojiť bez investícií. |
| --- | --- |

(352)

V správe spoločnosti Ecorys je uznané, že rozvoj cestovného ruchu si vyžadoval rozšírenie kapacity terminálu na letisku Alghero na vyhovenie predpokladanému nárastu prepravy. Ako je uvedené skôr v texte, podľa správy spoločnosti Ecorys pred vykonaním investícií na letisku Alghero brzdila rozvoj odvetvia cestovného ruchu nedostatočná medzinárodná prepojenosť. V obchodnom pláne spoločnosti So.Ge.A.AL z roku 2004 bol v skutočnosti uvedený predpoklad, že celkový počet cestujúcich na letisku sa v roku 2008 zvýši približne o 30 % v porovnaní s úrovňami pred rozšírením kapacity letiska v roku 2004. Túto úroveň prepravy cestujúcich by nebolo možné uspokojiť bez investícií.

| (353) | Nové investície navyše nepredstavujú zdvojenie existujúcej neziskovej infraštruktúry, lebo najbližšie tri letiská sa nenachádzajú v spádovej oblasti (pozri odôvodnenie 33). Letisko Alghero je síce jedno z troch letísk na Sardínii (spoločne s letiskami Cagliari a Olbia), ktoré obsluhujú komerčných leteckých dopravcov, ani jedno z ostatných dvoch letísk sa však nenachádza v tej istej spádovej oblasti. Letiská Olbia a Cagliari sú od letiska Alghero vzdialené 128 km, resp. 235 km. Komisia v rozhodnutí z roku 2007 usúdila, že letisko Alghero nemožno so zreteľom na jeho polohu a vlastnosti dopravnej siete na Sardínii nahradiť týmito inými dvoma letiskami. Investície preto nepredstavujú zdvojenie existujúcej neziskovej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(353)

Nové investície navyše nepredstavujú zdvojenie existujúcej neziskovej infraštruktúry, lebo najbližšie tri letiská sa nenachádzajú v spádovej oblasti (pozri odôvodnenie 33). Letisko Alghero je síce jedno z troch letísk na Sardínii (spoločne s letiskami Cagliari a Olbia), ktoré obsluhujú komerčných leteckých dopravcov, ani jedno z ostatných dvoch letísk sa však nenachádza v tej istej spádovej oblasti. Letiská Olbia a Cagliari sú od letiska Alghero vzdialené 128 km, resp. 235 km. Komisia v rozhodnutí z roku 2007 usúdila, že letisko Alghero nemožno so zreteľom na jeho polohu a vlastnosti dopravnej siete na Sardínii nahradiť týmito inými dvoma letiskami. Investície preto nepredstavujú zdvojenie existujúcej neziskovej infraštruktúry.

| (354) | Komisia preto môže vyvodiť záver, že podporované investície boli potrebné a zodpovedali cieľom prepojenosti a regionálneho hospodárskeho rozvoja, ku ktorých dosiahnutiu predmetné opatrenia skutočne prispeli. |
| --- | --- |

(354)

Komisia preto môže vyvodiť záver, že podporované investície boli potrebné a zodpovedali cieľom prepojenosti a regionálneho hospodárskeho rozvoja, ku ktorých dosiahnutiu predmetné opatrenia skutočne prispeli.

iii)   Strednodobé perspektívy na využívanie infraštruktúry, najmä tej existujúcej

| (355) | Investície umožnili letisku Alghero dodržať požiadavky týkajúce sa bezpečnosti letiska a prispôsobiť sa potrebám dopravy jeho spádovej oblasti. |
| --- | --- |

(355)

Investície umožnili letisku Alghero dodržať požiadavky týkajúce sa bezpečnosti letiska a prispôsobiť sa potrebám dopravy jeho spádovej oblasti.

| (356) | Spoločnosť So.Ge.A.AL po udelení úplnej koncesie na prevádzkovanie letiska Alghero začala realizovať investičný program na prispôsobenie infraštruktúry a vybavenia letiska s cieľom uspokojiť nárast počtu prepravovaných cestujúcich. Plánované investície na letisku Alghero počas obdobia koncesie boli na základe obchodného plánu z roku 2005 v celkovej výške 143,3 milión EUR (88). |
| --- | --- |

(356)

Spoločnosť So.Ge.A.AL po udelení úplnej koncesie na prevádzkovanie letiska Alghero začala realizovať investičný program na prispôsobenie infraštruktúry a vybavenia letiska s cieľom uspokojiť nárast počtu prepravovaných cestujúcich. Plánované investície na letisku Alghero počas obdobia koncesie boli na základe obchodného plánu z roku 2005 v celkovej výške 143,3 milión EUR (88).

| (357) | V obchodnom pláne spoločnosti So.Ge.A.AL z roku 2004 bol uvedený predpoklad, že celkový počet cestujúcich na letisku sa v roku 2008 zvýši približne o 30 % v porovnaní s úrovňami pred rozšírením kapacity letiska v roku 2004. Túto úroveň prepravy cestujúcich by nebolo možné uspokojiť bez investícií posudzovaných v tejto veci. Neskoršie udalosti vcelku potvrdzujú tieto predpoklady. Spoločnosť So.Ge.A.AL bola naozaj schopná dosiahnuť značný nárast svojej prepravy v súlade so svojimi predpokladmi. Preprava cestujúcich dosahovala od roku 2011 približne 70 % kapacity letiska. Podľa Talianska by preprava cestujúcich bola na vyššej úrovni, ak by sa nevyskytla finančná kríza. |
| --- | --- |

(357)

V obchodnom pláne spoločnosti So.Ge.A.AL z roku 2004 bol uvedený predpoklad, že celkový počet cestujúcich na letisku sa v roku 2008 zvýši približne o 30 % v porovnaní s úrovňami pred rozšírením kapacity letiska v roku 2004. Túto úroveň prepravy cestujúcich by nebolo možné uspokojiť bez investícií posudzovaných v tejto veci. Neskoršie udalosti vcelku potvrdzujú tieto predpoklady. Spoločnosť So.Ge.A.AL bola naozaj schopná dosiahnuť značný nárast svojej prepravy v súlade so svojimi predpokladmi. Preprava cestujúcich dosahovala od roku 2011 približne 70 % kapacity letiska. Podľa Talianska by preprava cestujúcich bola na vyššej úrovni, ak by sa nevyskytla finančná kríza.

| (358) | Komisia preto usudzuje, že modernizovaná infraštruktúra poskytovala v strednodobom horizonte dobré vyhliadky používania. |
| --- | --- |

(358)

Komisia preto usudzuje, že modernizovaná infraštruktúra poskytovala v strednodobom horizonte dobré vyhliadky používania.

iv)   Rovnaký a nediskriminačný prístup k infraštruktúre

| (359) | Podľa informácií, ktoré predložilo Taliansko, a napriek prípadnej odôvodnenej cenovej diferenciácii uplatnenej v jednotlivých dohodách s leteckými dopravcami bola infraštruktúra vždy otvorená všetkým potenciálnym používateľom bez diskriminácie. |
| --- | --- |

(359)

Podľa informácií, ktoré predložilo Taliansko, a napriek prípadnej odôvodnenej cenovej diferenciácii uplatnenej v jednotlivých dohodách s leteckými dopravcami bola infraštruktúra vždy otvorená všetkým potenciálnym používateľom bez diskriminácie.

v)   Rozvoj obchodu nie je ovplyvnený tak, že to je v rozpore so záujmom Únie

| (360) | Letisko Alghero sa do roku 2005 považovalo za letisko kategórie D vymedzené v bode 15 usmernení o leteckej doprave z roku 2005. V usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 je stanovené, že financovaním pre letiská kategórie D pravdepodobne nebude narušená hospodárska súťaž či ovplyvnený obchod do tej miery, žeby to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Komisia na tomto základe v rozhodnutí z roku 2012 usúdila, že pomoc pred rokom 2005 neovplyvnila obchod v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom. Taliansko ani zainteresované strany v priebehu vyšetrovania nenamietali proti tomuto predbežnému zisteniu. |
| --- | --- |

(360)

Letisko Alghero sa do roku 2005 považovalo za letisko kategórie D vymedzené v bode 15 usmernení o leteckej doprave z roku 2005. V usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 je stanovené, že financovaním pre letiská kategórie D pravdepodobne nebude narušená hospodárska súťaž či ovplyvnený obchod do tej miery, žeby to bolo v rozpore so spoločným záujmom. Komisia na tomto základe v rozhodnutí z roku 2012 usúdila, že pomoc pred rokom 2005 neovplyvnila obchod v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom. Taliansko ani zainteresované strany v priebehu vyšetrovania nenamietali proti tomuto predbežnému zisteniu.

| (361) | V tejto istej spádovej oblasti sa navyše nenachádza žiadne iné letisko. Ako je uvedené v odôvodnení 33, najbližšie letisko je vzdialené viac ako 120 km, v regióne, kde sú cestné spojenia priemerné, čo potvrdzuje zistenie, že letisko Alghero nie je z hľadiska cestujúcich nahraditeľné vo významnej miere iným sardínskym letiskom. |
| --- | --- |

(361)

V tejto istej spádovej oblasti sa navyše nenachádza žiadne iné letisko. Ako je uvedené v odôvodnení 33, najbližšie letisko je vzdialené viac ako 120 km, v regióne, kde sú cestné spojenia priemerné, čo potvrdzuje zistenie, že letisko Alghero nie je z hľadiska cestujúcich nahraditeľné vo významnej miere iným sardínskym letiskom.

| (362) | Komisia preto vyvodila záver, že financovaním poskytnutým na modernizáciu infraštruktúry (vrátane zariadenia a prác) a vybavenia letiska Alghero nebola narušená hospodárska súťaž v takej miere, ktorá by bola v rozpore so záujmami Únie. |
| --- | --- |

(362)

Komisia preto vyvodila záver, že financovaním poskytnutým na modernizáciu infraštruktúry (vrátane zariadenia a prác) a vybavenia letiska Alghero nebola narušená hospodárska súťaž v takej miere, ktorá by bola v rozpore so záujmami Únie.

vi)   Stimulačný účinok, potreba a primeranosť pomoci

| (363) | Komisia musí tiež určiť, či bolo v dôsledku štátnej pomoci poskytnutej letisku Alghero zmenené správanie prijímajúceho podniku tak, že vykonáva činnosť, ktorá prispieva k dosiahnutiu cieľa verejného záujmu a i) ktorú by nevykonával bez pomoci alebo ii) ktorú by vykonával v obmedzenejšej miere alebo iným spôsobom. Pomoc sa okrem toho považuje za primeranú, len ak by sa rovnaký výsledok nemohol dosiahnuť s menšou pomocou a menším narušením hospodárskej súťaže. To znamená, že výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na minimum potrebné na realizáciu činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje. |
| --- | --- |

(363)

Komisia musí tiež určiť, či bolo v dôsledku štátnej pomoci poskytnutej letisku Alghero zmenené správanie prijímajúceho podniku tak, že vykonáva činnosť, ktorá prispieva k dosiahnutiu cieľa verejného záujmu a i) ktorú by nevykonával bez pomoci alebo ii) ktorú by vykonával v obmedzenejšej miere alebo iným spôsobom. Pomoc sa okrem toho považuje za primeranú, len ak by sa rovnaký výsledok nemohol dosiahnuť s menšou pomocou a menším narušením hospodárskej súťaže. To znamená, že výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na minimum potrebné na realizáciu činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje.

| (364) | V tomto prípade sa investičné granty týkali najmä modernizácie odbavovacích plôch, vzletovej a pristávacej dráhy a rolovacej dráhy, ako aj terminálu. Z dlhých dôb splácania spojených s investíciami do infraštruktúry v kombinácii so značnými zložitosťami a rizikami spojenými s veľkými projektmi vyplýva, že mohlo byť ťažké prilákať súkromný kapitál. Menšie letiská, ako napríklad letisko Alghero, môžu mať osobitné ťažkosti prilákať súkromný kapitál za primeranú cenu, aby mohli realizovať potrebné projekty v oblasti infraštruktúry. |
| --- | --- |

(364)

V tomto prípade sa investičné granty týkali najmä modernizácie odbavovacích plôch, vzletovej a pristávacej dráhy a rolovacej dráhy, ako aj terminálu. Z dlhých dôb splácania spojených s investíciami do infraštruktúry v kombinácii so značnými zložitosťami a rizikami spojenými s veľkými projektmi vyplýva, že mohlo byť ťažké prilákať súkromný kapitál. Menšie letiská, ako napríklad letisko Alghero, môžu mať osobitné ťažkosti prilákať súkromný kapitál za primeranú cenu, aby mohli realizovať potrebné projekty v oblasti infraštruktúry.

| (365) | Podľa informácií, ktoré predložilo Taliansko, by tieto investície nemohli byť vykonané bez pomoci. So zreteľom na finančnú situáciu spoločnosti So.Ge.A.AL, ktorá akumulovala straty vo vyšetrovanom období rokov 2000 – 2010 v takom rozsahu, že boli potrebné viaceré kapitálové injekcie subjektov verejného sektora, je v skutočnosti jasné, že spoločnosť So.Ge.A.AL nemohla prispieť k financovaniu týchto investícií výrazne viac, ako v skutočnosti urobila, a nemala možnosť získať vonkajšie financovanie na trhu. Preto možno usúdiť, že predmetné opatrenia pomoci boli potrebné a zodpovedali potrebe uspokojiť očakávaný dopyt leteckých dopravcov a cestujúcich v spádovej oblasti. |
| --- | --- |

(365)

Podľa informácií, ktoré predložilo Taliansko, by tieto investície nemohli byť vykonané bez pomoci. So zreteľom na finančnú situáciu spoločnosti So.Ge.A.AL, ktorá akumulovala straty vo vyšetrovanom období rokov 2000 – 2010 v takom rozsahu, že boli potrebné viaceré kapitálové injekcie subjektov verejného sektora, je v skutočnosti jasné, že spoločnosť So.Ge.A.AL nemohla prispieť k financovaniu týchto investícií výrazne viac, ako v skutočnosti urobila, a nemala možnosť získať vonkajšie financovanie na trhu. Preto možno usúdiť, že predmetné opatrenia pomoci boli potrebné a zodpovedali potrebe uspokojiť očakávaný dopyt leteckých dopravcov a cestujúcich v spádovej oblasti.

| (366) | Komisia sa preto domnieva, že pomoc je obmedzená na minimum potrebné na realizáciu činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje. |
| --- | --- |

(366)

Komisia sa preto domnieva, že pomoc je obmedzená na minimum potrebné na realizáciu činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje.

vii)   Záver

| (367) | Komisia sa domnieva, že ak by sa vyšetrované opatrenia, ktoré poskytli verejnú podporu pre investície do infraštruktúry na letisku Alghero, považovali za investičnú pomoc, sú zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(367)

Komisia sa domnieva, že ak by sa vyšetrované opatrenia, ktoré poskytli verejnú podporu pre investície do infraštruktúry na letisku Alghero, považovali za investičnú pomoc, sú zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

12.1.3.4.   Zlučiteľnosť pomoci v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL (opatrenia 1, 2 a 3) za predpokladu, že predstavuje prevádzkovú pomoc

| (368) | Prevádzková pomoc poskytnutá pred nadobudnutím účinnosti usmernení o leteckej doprave z roku 2014, t. j. pred 4. aprílom 2014, môže byť vyhlásená za zlučiteľnú, pokiaľ sú dodržané tieto podmienky:






  a) | príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: táto podmienka je okrem iného splnená, ak pomoc zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov alebo uľahčuje regionálny rozvoj (89); |
| --- | --- | --- |

(368)

Prevádzková pomoc poskytnutá pred nadobudnutím účinnosti usmernení o leteckej doprave z roku 2014, t. j. pred 4. aprílom 2014, môže byť vyhlásená za zlučiteľnú, pokiaľ sú dodržané tieto podmienky:

a)

príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: táto podmienka je okrem iného splnená, ak pomoc zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov alebo uľahčuje regionálny rozvoj (89);

| b) | primeranosť štátnej pomoci ako politického nástroja: členské štáty musia preukázať, že pomoc je vhodná na dosiahnutie plánovaného cieľa alebo na riešenie problémov, ktoré sa majú na základe tejto pomoci riešiť (90); |
| --- | --- |

b)

primeranosť štátnej pomoci ako politického nástroja: členské štáty musia preukázať, že pomoc je vhodná na dosiahnutie plánovaného cieľa alebo na riešenie problémov, ktoré sa majú na základe tejto pomoci riešiť (90);

| c) | potreba štátneho zásahu: pomoc by mala byť zameraná na situácie, v ktorých môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám (91); |
| --- | --- |

c)

potreba štátneho zásahu: pomoc by mala byť zameraná na situácie, v ktorých môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám (91);

| d) | existencia stimulačného účinku: táto podmienka je splnená, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úrovne dopravy by sa úroveň hospodárskej činnosti daného letiska podstatne znížila (92); |
| --- | --- |

d)

existencia stimulačného účinku: táto podmienka je splnená, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úrovne dopravy by sa úroveň hospodárskej činnosti daného letiska podstatne znížila (92);

| e) | primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum): v záujme primeranosti sa prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti (93); |
| --- | --- |

e)

primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum): v záujme primeranosti sa prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti (93);

| f) | zabránenie nežiaducim negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod (94). |
| --- | --- |

f)

zabránenie nežiaducim negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod (94).

| (369) | Rôzne prevádzkové opatrenia poskytnuté spoločnosti So.Ge.A.AL, ktoré zahŕňali najmä viaceré kapitálové injekcie, boli zamerané na umožnenie spoločnosti, aby mala dostatočný kapitál na ďalšiu životaschopnú prevádzku, a to z hospodárskeho aj právneho hľadiska. Podobne prispeli aj rozhodnutia subjektov verejného sektora financovať určité investície bez požadovania zvýšenia koncesných poplatkov, ktoré platila spoločnosť So.Ge.A.AL, k udržaniu spoločnosti v chode, lebo vyššie koncesné poplatky by znamenali vyššie prevádzkové náklady, ktoré by ešte zhoršili finančnú situáciu spoločnosti. Všetky tieto opatrenia preto prispeli k udržaniu letiska Alghero v chode. Komisia sa so zreteľom na úlohu, ktorú letisko zohralo pri dostupnosti regiónu a regionálnom hospodárskom rozvoji, ako je vysvetlené v odôvodneniach 343 až 348, domnieva, že prevádzková pomoc v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL prispela k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(369)

Rôzne prevádzkové opatrenia poskytnuté spoločnosti So.Ge.A.AL, ktoré zahŕňali najmä viaceré kapitálové injekcie, boli zamerané na umožnenie spoločnosti, aby mala dostatočný kapitál na ďalšiu životaschopnú prevádzku, a to z hospodárskeho aj právneho hľadiska. Podobne prispeli aj rozhodnutia subjektov verejného sektora financovať určité investície bez požadovania zvýšenia koncesných poplatkov, ktoré platila spoločnosť So.Ge.A.AL, k udržaniu spoločnosti v chode, lebo vyššie koncesné poplatky by znamenali vyššie prevádzkové náklady, ktoré by ešte zhoršili finančnú situáciu spoločnosti. Všetky tieto opatrenia preto prispeli k udržaniu letiska Alghero v chode. Komisia sa so zreteľom na úlohu, ktorú letisko zohralo pri dostupnosti regiónu a regionálnom hospodárskom rozvoji, ako je vysvetlené v odôvodneniach 343 až 348, domnieva, že prevádzková pomoc v prospech spoločnosti So.Ge.A.AL prispela k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu.

| (370) | Keďže letisko Alghero vytváralo vo vyšetrovanom období (pozri tabuľku 3) straty, prevádzková pomoc umožnila letisku pokračovať v prevádzke a zabezpečiť prepojenosť regiónu Sardínie. Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc poskytnutá v prospech letiska Alghero bola primeraným nástrojom na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(370)

Keďže letisko Alghero vytváralo vo vyšetrovanom období (pozri tabuľku 3) straty, prevádzková pomoc umožnila letisku pokračovať v prevádzke a zabezpečiť prepojenosť regiónu Sardínie. Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc poskytnutá v prospech letiska Alghero bola primeraným nástrojom na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu.

| (371) | Pokiaľ ide o nevyhnutnosť, v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014 sa vyžaduje, že prevádzková pomoc musí priniesť zásadné zlepšenie, ktoré samotný trh nemôže dosiahnuť. Komisia sa domnieva, že to tak je, lebo bez predmetnej pomoci by spoločnosť So.Ge.A.AL pravdepodobne bola nútená odísť z trhu, čo by Sardíniu pripravilo o dopravnú infraštruktúru, ktorá zohráva významnú úlohu pre jej dostupnosť a rozvoj (cestovný ruch). |
| --- | --- |

(371)

Pokiaľ ide o nevyhnutnosť, v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014 sa vyžaduje, že prevádzková pomoc musí priniesť zásadné zlepšenie, ktoré samotný trh nemôže dosiahnuť. Komisia sa domnieva, že to tak je, lebo bez predmetnej pomoci by spoločnosť So.Ge.A.AL pravdepodobne bola nútená odísť z trhu, čo by Sardíniu pripravilo o dopravnú infraštruktúru, ktorá zohráva významnú úlohu pre jej dostupnosť a rozvoj (cestovný ruch).

| (372) | Navyše bez pomoci by činnosť príjemcu bola významne obmedzená, ak nie úplne ukončená. Vyšetrované opatrenia boli obmedzené na minimum potrebné na vyrovnanie strát a umožnenie spoločnosti So.Ge.A.AL dodržať kapitálové požiadavky a pokračovať v životaschopnej prevádzke. Tieto opatrenia boli potrebné na udržanie spoločnosti v chode, aj keď sa zoberie do úvahy všetka ostatná (prevádzková a investičná) vyšetrovaná pomoc. Komisia preto konštatuje, že celá prevádzková pomoc pre spoločnosť So.Ge.A.AL bola potrebná a obmedzená na minimum potrebné na realizáciu činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje. |
| --- | --- |

(372)

Navyše bez pomoci by činnosť príjemcu bola významne obmedzená, ak nie úplne ukončená. Vyšetrované opatrenia boli obmedzené na minimum potrebné na vyrovnanie strát a umožnenie spoločnosti So.Ge.A.AL dodržať kapitálové požiadavky a pokračovať v životaschopnej prevádzke. Tieto opatrenia boli potrebné na udržanie spoločnosti v chode, aj keď sa zoberie do úvahy všetka ostatná (prevádzková a investičná) vyšetrovaná pomoc. Komisia preto konštatuje, že celá prevádzková pomoc pre spoločnosť So.Ge.A.AL bola potrebná a obmedzená na minimum potrebné na realizáciu činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje.

| (373) | Ako je uvedené vyššie, v tejto istej spádovej oblasti sa nenachádza žiadne iné letisko. Taliansko navyše potvrdilo, že infraštruktúra letiska je k dispozícii všetkým leteckým dopravcom za nediskriminačných podmienok. |
| --- | --- |

(373)

Ako je uvedené vyššie, v tejto istej spádovej oblasti sa nenachádza žiadne iné letisko. Taliansko navyše potvrdilo, že infraštruktúra letiska je k dispozícii všetkým leteckým dopravcom za nediskriminačných podmienok.

| (374) | Komisia na tomto základe usúdila, že sú dodržané podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014, takže opatrenia sú zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(374)

Komisia na tomto základe usúdila, že sú dodržané podmienky zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014, takže opatrenia sú zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c).

12.2.   OPATRENIA V PROSPECH LETECKÝCH DOPRAVCOV PÔSOBIACICH NA LETISKU

12.2.1.   Existencia pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy

| (375) | Komisia v tomto oddiele posudzuje, či rôzne dohody medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a viacerými leteckými dopravcami, ktoré patria do rozsahu vyšetrovania, predstavujú štátnu pomoc v prospech dotknutých leteckých dopravcov v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(375)

Komisia v tomto oddiele posudzuje, či rôzne dohody medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a viacerými leteckými dopravcami, ktoré patria do rozsahu vyšetrovania, predstavujú štátnu pomoc v prospech dotknutých leteckých dopravcov v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

12.2.1.1.   Štátne zdroje a pripísateľnosť štátu

| (376) | Prípadné hospodárske výhody vyplývajúce zo zmluvných vzťahov s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero neposkytol štát, ale štátom vlastnený prevádzkovateľ letiska spoločnosť So.Ge.A.AL. Za predpokladu, že v niektorých z vyšetrovaných dohôd existuje hospodárska výhoda, je potrebné určiť, či bola táto výhoda financovaná zo štátnych prostriedkov a či je pripísateľná štátu. |
| --- | --- |

(376)

Prípadné hospodárske výhody vyplývajúce zo zmluvných vzťahov s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero neposkytol štát, ale štátom vlastnený prevádzkovateľ letiska spoločnosť So.Ge.A.AL. Za predpokladu, že v niektorých z vyšetrovaných dohôd existuje hospodárska výhoda, je potrebné určiť, či bola táto výhoda financovaná zo štátnych prostriedkov a či je pripísateľná štátu.

| (377) | Podľa ustálenej judikatúry sa zdroje verejných podnikov (t. j. podnikov, na ktoré môžu mať subjekty verejného sektora priamo alebo nepriamo dominantný vplyv) posudzujú tiež ako štátne zdroje, lebo tieto zdroje sú stále „pod verejnou kontrolou, a teda k dispozícii príslušným vnútroštátnym orgánom“ (95). V súlade s touto judikatúrou sa zdroje spoločnosti So.Ge.A.AL, ktorá je verejným podnikom, musia na účely článku 107 ods. 1 zmluvy považovať za štátne zdroje. Podľa článku 2 smernice o transparentnosti sa v skutočnosti dominantný vplyv subjektov verejného sektora predpokladá, keď subjekty verejného sektora držia podstatnú časť upísaného kapitálu spoločnosti, kontrolujú väčšinu hlasov spojených s akciami vydanými spoločnosťou alebo môžu vymenúvať viac ako polovicu členov predstavenstva, riadiacej rady alebo dozornej rady. V prípade spoločnosti So.Ge.A.AL sa zdá, že sú splnené všetky tieto tri nekumulatívne kritériá na predpokladanie dominantného vplyvu štátu. |
| --- | --- |

(377)

Podľa ustálenej judikatúry sa zdroje verejných podnikov (t. j. podnikov, na ktoré môžu mať subjekty verejného sektora priamo alebo nepriamo dominantný vplyv) posudzujú tiež ako štátne zdroje, lebo tieto zdroje sú stále „pod verejnou kontrolou, a teda k dispozícii príslušným vnútroštátnym orgánom“ (95). V súlade s touto judikatúrou sa zdroje spoločnosti So.Ge.A.AL, ktorá je verejným podnikom, musia na účely článku 107 ods. 1 zmluvy považovať za štátne zdroje. Podľa článku 2 smernice o transparentnosti sa v skutočnosti dominantný vplyv subjektov verejného sektora predpokladá, keď subjekty verejného sektora držia podstatnú časť upísaného kapitálu spoločnosti, kontrolujú väčšinu hlasov spojených s akciami vydanými spoločnosťou alebo môžu vymenúvať viac ako polovicu členov predstavenstva, riadiacej rady alebo dozornej rady. V prípade spoločnosti So.Ge.A.AL sa zdá, že sú splnené všetky tieto tri nekumulatívne kritériá na predpokladanie dominantného vplyvu štátu.

| (378) | Spoločnosti So.Ge.A.AL a Ryanair namietajú proti pripísateľnosti dohôd s leteckými dopravcami štátu a Taliansko a únia Unioncamere ju potvrdzujú. |
| --- | --- |

(378)

Spoločnosti So.Ge.A.AL a Ryanair namietajú proti pripísateľnosti dohôd s leteckými dopravcami štátu a Taliansko a únia Unioncamere ju potvrdzujú.

| (379) | Spoločnosť So.Ge.A.AL aj spoločnosť Ryanair v priebehu vyšetrovania tvrdili, že dohody, ktoré letisko Alghero uzavrelo s leteckými dopravcami, by mohli byť pripísané štátu len na základe objektívneho zistenia, z ktorého vyplýva, že štát zasiahol do rozhodnutia spoločnosti So.Ge.A.AL uzatvoriť dohody tak, že ich určil alebo ovplyvnil v takom zmysle, že spoločnosť So.Ge.A.AL by sa správala inak, ak by bola mohla prijať nezávislé rozhodnutie; trvali na tom, že v tomto prípade to neplatí pre žiadneho verejného akcionára spoločnosti So.Ge.A.AL. Na základe judikatúry možno určiť, že dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku, obsahujú štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, len ak štát mohol ovládať spoločnosť So.Ge.A.AL a ak subjekty verejného sektora „boli určitým spôsobom zapojené do prijímania týchto opatrení“. Nemožno však „požadovať, aby sa na základe presných pokynov dokázalo, že orgány verejnej správy konkrétne podnecovali podniky, aby prijali sporné opatrenia pomoci“ (96). Na to, aby bolo možné vyvodiť záver, či možno konkrétne opatrenie pripísať štátu, môže Komisia svoje odôvodnenie založiť na akomkoľvek inom ukazovateli, ktorý v konkrétnom prípade dokáže účasť subjektov verejného sektora na prijatí opatrenia alebo nepravdepodobnosť ich neúčasti (97). |
| --- | --- |

(379)

Spoločnosť So.Ge.A.AL aj spoločnosť Ryanair v priebehu vyšetrovania tvrdili, že dohody, ktoré letisko Alghero uzavrelo s leteckými dopravcami, by mohli byť pripísané štátu len na základe objektívneho zistenia, z ktorého vyplýva, že štát zasiahol do rozhodnutia spoločnosti So.Ge.A.AL uzatvoriť dohody tak, že ich určil alebo ovplyvnil v takom zmysle, že spoločnosť So.Ge.A.AL by sa správala inak, ak by bola mohla prijať nezávislé rozhodnutie; trvali na tom, že v tomto prípade to neplatí pre žiadneho verejného akcionára spoločnosti So.Ge.A.AL. Na základe judikatúry možno určiť, že dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku, obsahujú štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, len ak štát mohol ovládať spoločnosť So.Ge.A.AL a ak subjekty verejného sektora „boli určitým spôsobom zapojené do prijímania týchto opatrení“. Nemožno však „požadovať, aby sa na základe presných pokynov dokázalo, že orgány verejnej správy konkrétne podnecovali podniky, aby prijali sporné opatrenia pomoci“ (96). Na to, aby bolo možné vyvodiť záver, či možno konkrétne opatrenie pripísať štátu, môže Komisia svoje odôvodnenie založiť na akomkoľvek inom ukazovateli, ktorý v konkrétnom prípade dokáže účasť subjektov verejného sektora na prijatí opatrenia alebo nepravdepodobnosť ich neúčasti (97).

| (380) | Ako Súdny dvor určil vo veci Stardust Marine, pripísateľnosť opatrenia štátu možno určiť na základe ustanovujúcich alebo štrukturálnych ukazovateľov alebo podľa znakov, že štát bol zapojený alebo že jeho neúčasť na rozhodnutí, ktoré viedlo ku konkrétnemu opatreniu, je nepravdepodobná. Súdny dvor v tomto istom rozsudku stanovil neúplný zoznam možných ukazovateľov relevantných pre otázku pripísateľnosti štátu, ako je opísané v odôvodnení 268: skutočnosť, že podnik, prostredníctvom ktorého bola pomoc poskytnutá, musel zobrať do úvahy pokyny vydané vládnymi orgánmi; začlenenie verejného podniku do štruktúr verejnej správy; povaha činností podniku a ich vykonávania na trhu za bežných podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými prevádzkovateľmi; právne postavenie podniku; intenzita dohľadu subjektov verejného sektora nad riadením podniku; a akýkoľvek iný ukazovateľ preukazujúci v konkrétnom prípade účasť subjektov verejného sektora na prijatí opatrenia alebo nepravdepodobnosť jeho neúčasti, pričom sa zohľadnia aj možnosti opatrenia, jeho obsah a podmienky, ktoré obsahuje. |
| --- | --- |

(380)

Ako Súdny dvor určil vo veci Stardust Marine, pripísateľnosť opatrenia štátu možno určiť na základe ustanovujúcich alebo štrukturálnych ukazovateľov alebo podľa znakov, že štát bol zapojený alebo že jeho neúčasť na rozhodnutí, ktoré viedlo ku konkrétnemu opatreniu, je nepravdepodobná. Súdny dvor v tomto istom rozsudku stanovil neúplný zoznam možných ukazovateľov relevantných pre otázku pripísateľnosti štátu, ako je opísané v odôvodnení 268: skutočnosť, že podnik, prostredníctvom ktorého bola pomoc poskytnutá, musel zobrať do úvahy pokyny vydané vládnymi orgánmi; začlenenie verejného podniku do štruktúr verejnej správy; povaha činností podniku a ich vykonávania na trhu za bežných podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými prevádzkovateľmi; právne postavenie podniku; intenzita dohľadu subjektov verejného sektora nad riadením podniku; a akýkoľvek iný ukazovateľ preukazujúci v konkrétnom prípade účasť subjektov verejného sektora na prijatí opatrenia alebo nepravdepodobnosť jeho neúčasti, pričom sa zohľadnia aj možnosti opatrenia, jeho obsah a podmienky, ktoré obsahuje.

| (381) | Vyšetrovanie v tomto prípade potvrdilo, že uzatvorenie dohôd s leteckými dopravcami je pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(381)

Vyšetrovanie v tomto prípade potvrdilo, že uzatvorenie dohôd s leteckými dopravcami je pripísateľné štátu.

| (382) | Po prvé z verejného vlastníctva spoločnosti So.Ge.A.AL, ktoré znamená všetky hlasy na zhromaždení akcionárov a v predstavenstve, vyplýva, že štát sa musí pokladať za subjekt s vplyvom na rozhodovací proces spoločnosti So.Ge.A.AL a s účasťou na rozhodnutiach prijatých spoločnosťou. Sardínia má vzhľadom na svoju účasť v spoločnosti So.Ge.A.AL väčšinu hlasov na zhromaždení akcionárov. Podľa stanov spoločnosti So.Ge.A.AL každá nominálna akcia oprávňuje na jeden hlas na zhromaždení akcionárov. Členovia predstavenstva sú vymenúvaní tak, aby proporcionálne zastupovali majetkové účasti väčšinových a menšinových akcionárov. |
| --- | --- |

(382)

Po prvé z verejného vlastníctva spoločnosti So.Ge.A.AL, ktoré znamená všetky hlasy na zhromaždení akcionárov a v predstavenstve, vyplýva, že štát sa musí pokladať za subjekt s vplyvom na rozhodovací proces spoločnosti So.Ge.A.AL a s účasťou na rozhodnutiach prijatých spoločnosťou. Sardínia má vzhľadom na svoju účasť v spoločnosti So.Ge.A.AL väčšinu hlasov na zhromaždení akcionárov. Podľa stanov spoločnosti So.Ge.A.AL každá nominálna akcia oprávňuje na jeden hlas na zhromaždení akcionárov. Členovia predstavenstva sú vymenúvaní tak, aby proporcionálne zastupovali majetkové účasti väčšinových a menšinových akcionárov.

| (383) | Po druhé Komisia poznamenáva, že Taliansko nikdy netvrdilo, že rozhodnutie uzatvoriť dohody s leteckými dopravcami prijala spoločnosť So.Ge.A.AL samostatne bez účasti svojich akcionárov. Naopak, Taliansko v liste z 18. februára 2014 uviedlo, že:






  — | o dohodách s leteckými dopravcami rokoval generálny riaditeľ spoločnosti So.Ge.A.AL, |
| --- | --- | --- |

(383)

Po druhé Komisia poznamenáva, že Taliansko nikdy netvrdilo, že rozhodnutie uzatvoriť dohody s leteckými dopravcami prijala spoločnosť So.Ge.A.AL samostatne bez účasti svojich akcionárov. Naopak, Taliansko v liste z 18. februára 2014 uviedlo, že:

—

o dohodách s leteckými dopravcami rokoval generálny riaditeľ spoločnosti So.Ge.A.AL,

| — | generálny riaditeľ informoval predstavenstvo o stave rokovaní, obsahu dohôd a vyhliadkach na rozvoj príslušných dohôd, |
| --- | --- |

—

generálny riaditeľ informoval predstavenstvo o stave rokovaní, obsahu dohôd a vyhliadkach na rozvoj príslušných dohôd,

| — | predstavenstvo spravidla jednomyseľne schválilo podmienky dohôd s leteckými dopravcami pred ich podpísaním. |
| --- | --- |

—

predstavenstvo spravidla jednomyseľne schválilo podmienky dohôd s leteckými dopravcami pred ich podpísaním.

| (384) | Taliansko navyše vysvetlilo, že uzatvorenie dohôd s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku na propagáciu alebo otvorenie nových trás z letiska Alghero bolo vykonané v dohode so Sardíniou a bolo súčasťou stratégie Sardínie zvýšiť toky turistov prichádzajúcich na ostrov a odchádzajúcich z neho (98). Komisia sa ďalej domnieva, že povaha činností spoločnosti So.Ge.A.AL (prevádzkovanie letiska) je ďalší znak, že sporné opatrenia sú pripísateľné štátu, lebo miestne a regionálne orgány považujú regionálne letiská často za dôležitý nástroj na podporu miestneho hospodárskeho rozvoja. |
| --- | --- |

(384)

Taliansko navyše vysvetlilo, že uzatvorenie dohôd s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku na propagáciu alebo otvorenie nových trás z letiska Alghero bolo vykonané v dohode so Sardíniou a bolo súčasťou stratégie Sardínie zvýšiť toky turistov prichádzajúcich na ostrov a odchádzajúcich z neho (98). Komisia sa ďalej domnieva, že povaha činností spoločnosti So.Ge.A.AL (prevádzkovanie letiska) je ďalší znak, že sporné opatrenia sú pripísateľné štátu, lebo miestne a regionálne orgány považujú regionálne letiská často za dôležitý nástroj na podporu miestneho hospodárskeho rozvoja.

| (385) | Po tretie Komisia ďalej preukazuje, že existujú dostatočné náznaky, že regionálne orgány v skutočnosti podnietili uzatvorenie predmetných dohôd, najmä – ale nielen – dohôd s hlavným leteckým dopravcom pôsobiacim na letisku, so spoločnosťou Ryanair. Tieto náznaky predstavujú dôkazy pripísateľnosti štátu v zmysle judikatúry vo veci Stardust Marine
   (99). |
| --- | --- |

(385)

Po tretie Komisia ďalej preukazuje, že existujú dostatočné náznaky, že regionálne orgány v skutočnosti podnietili uzatvorenie predmetných dohôd, najmä – ale nielen – dohôd s hlavným leteckým dopravcom pôsobiacim na letisku, so spoločnosťou Ryanair. Tieto náznaky predstavujú dôkazy pripísateľnosti štátu v zmysle judikatúry vo veci Stardust Marine
   (99).

i)   Regionálnym orgánom boli oznámené náklady vyplývajúce z dohôd s leteckými dopravcami, a očakávalo sa od nich, že na ne prispejú.

| (386) | Zápisnice zo zasadnutí predstavenstva, ktoré predložilo Taliansko v priebehu vyšetrovania, preukazujú, že Sardínia bola informovaná o rokovaniach a boli s ňou konzultované a súhlasila s uzatvorením zmlúv s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero. |
| --- | --- |

(386)

Zápisnice zo zasadnutí predstavenstva, ktoré predložilo Taliansko v priebehu vyšetrovania, preukazujú, že Sardínia bola informovaná o rokovaniach a boli s ňou konzultované a súhlasila s uzatvorením zmlúv s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero.

| (387) | Napríklad zo zápisnice zo zasadnutia predstavenstva, ktoré sa konalo 9. marca 2000, vyplýva, že predstavenstvo jednomyseľne schválilo dohody s leteckými dopravcami, ktoré navrhla spoločnosť So.Ge.A.AL. Spoločnosť So.Ge.A.AL podávala konkrétne správy o rokovaniach so spoločnosťami Volare, Ryanair, Italair, Alpi Eagles, Air Dolomiti, Azzura a Gandalf Air. Pokiaľ ide o spoločnosť Volare, bolo oznámené, že v novej prerokúvanej dohode je stanovená pevná platba 4 550 000 EUR za pohyb leteckej dopravy a 3 000 EUR za cestujúceho pre koeficient zaťaženia 60 %. Zápisnica zo zasadnutia predstavenstva z 18. decembra 2006 preukazuje, že predstavenstvo bolo informované o pokroku rokovaní o dohode so spoločnosťou Germanwings z roku 2007. |
| --- | --- |

(387)

Napríklad zo zápisnice zo zasadnutia predstavenstva, ktoré sa konalo 9. marca 2000, vyplýva, že predstavenstvo jednomyseľne schválilo dohody s leteckými dopravcami, ktoré navrhla spoločnosť So.Ge.A.AL. Spoločnosť So.Ge.A.AL podávala konkrétne správy o rokovaniach so spoločnosťami Volare, Ryanair, Italair, Alpi Eagles, Air Dolomiti, Azzura a Gandalf Air. Pokiaľ ide o spoločnosť Volare, bolo oznámené, že v novej prerokúvanej dohode je stanovená pevná platba 4 550 000 EUR za pohyb leteckej dopravy a 3 000 EUR za cestujúceho pre koeficient zaťaženia 60 %. Zápisnica zo zasadnutia predstavenstva z 18. decembra 2006 preukazuje, že predstavenstvo bolo informované o pokroku rokovaní o dohode so spoločnosťou Germanwings z roku 2007.

| (388) | Konzultácie s verejnými orgánmi o dohodách uzatvorených s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku a ich súhlas s týmito dohodami preto neboli obmedzené len na spoločnosť Ryanair. Napríklad na základe zápisnice zo zasadnutia predstavenstva z 10. februára 2002 bolo rozhodnuté, že francúzsky letecký dopravca Auris otvorí trasu do Paríža, len ak to akcionári výslovne odsúhlasia a zaviažu sa uhradiť prípadné vyplývajúce finančné záväzky. |
| --- | --- |

(388)

Konzultácie s verejnými orgánmi o dohodách uzatvorených s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku a ich súhlas s týmito dohodami preto neboli obmedzené len na spoločnosť Ryanair. Napríklad na základe zápisnice zo zasadnutia predstavenstva z 10. februára 2002 bolo rozhodnuté, že francúzsky letecký dopravca Auris otvorí trasu do Paríža, len ak to akcionári výslovne odsúhlasia a zaviažu sa uhradiť prípadné vyplývajúce finančné záväzky.

| (389) | Účasť subjektov verejného sektora na rozhodnutí uzatvoriť dohody upravujúce činnosť rôznych dopravcov na letisku Alghero opísaná v odôvodneniach 382 až (388) predstavuje silný náznak toho, že subjekty verejného sektora boli všeobecne zapojené do uzatvorenia týchto dohôd, a to aj v prípade leteckých dopravcov, ktorí nie sú uvedení v dôkazoch opísaných v odôvodneniach 382 až 388. |
| --- | --- |

(389)

Účasť subjektov verejného sektora na rozhodnutí uzatvoriť dohody upravujúce činnosť rôznych dopravcov na letisku Alghero opísaná v odôvodneniach 382 až (388) predstavuje silný náznak toho, že subjekty verejného sektora boli všeobecne zapojené do uzatvorenia týchto dohôd, a to aj v prípade leteckých dopravcov, ktorí nie sú uvedení v dôkazoch opísaných v odôvodneniach 382 až 388.

ii)   Spoločnosť So.Ge.A.AL konala pri uzatváraní dohôd s leteckými dopravcami na základe mandátu od subjektov verejného sektora.

| (390) | Komisia sa domnieva, že existujú dostatočné náznaky toho, že štát inicioval a koordinoval uzatváranie dohôd s leteckými dopravcami. Napríklad podľa zápisnice zo zhromaždenia akcionárov z 5. októbra 2001 spoločnosť So.Ge.A.AL „po dohode s akcionármi“ rokovala o otvorení trasy dôležitej pre Sardíniu, konkrétne trasy Alghero – Londýn, a dočasne znášala vyplývajúce náklady, „ktoré mali znášať verejné subjekty“. |
| --- | --- |

(390)

Komisia sa domnieva, že existujú dostatočné náznaky toho, že štát inicioval a koordinoval uzatváranie dohôd s leteckými dopravcami. Napríklad podľa zápisnice zo zhromaždenia akcionárov z 5. októbra 2001 spoločnosť So.Ge.A.AL „po dohode s akcionármi“ rokovala o otvorení trasy dôležitej pre Sardíniu, konkrétne trasy Alghero – Londýn, a dočasne znášala vyplývajúce náklady, „ktoré mali znášať verejné subjekty“.

| (391) | Zápisnice zo zasadnutí predstavenstva tiež preukazujú, že manažment musel pri uzatváraní dohôd s leteckými dopravcami brať do úvahy požiadavky subjektov verejného sektora. Napríklad predseda predstavenstva informoval na zasadnutí predstavenstva, ktoré sa konalo 30. júla 2004, o stretnutí rôznych regionálnych subjektov v súvislosti s možným rozvojom činností spoločnosti Ryanair na letisku. Od Sardínie sa požadovali záruky týkajúce sa financovania nákladov spojených s iniciatívami rozvoja dopravy z regionálnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(391)

Zápisnice zo zasadnutí predstavenstva tiež preukazujú, že manažment musel pri uzatváraní dohôd s leteckými dopravcami brať do úvahy požiadavky subjektov verejného sektora. Napríklad predseda predstavenstva informoval na zasadnutí predstavenstva, ktoré sa konalo 30. júla 2004, o stretnutí rôznych regionálnych subjektov v súvislosti s možným rozvojom činností spoločnosti Ryanair na letisku. Od Sardínie sa požadovali záruky týkajúce sa financovania nákladov spojených s iniciatívami rozvoja dopravy z regionálnych prostriedkov.

| (392) | Skutočnosť, že spoločnosť So.Ge.A.AL pri uzatváraní predmetných dohôd konala pod vplyvom Sardínie je zrejmá aj v dohode o letiskových službách z roku 2000 podpísanej so spoločnosťou Ryanair, v ktorej je stanovené, že „spoločnosť So.Ge.A.AL, ktorá zaujala inštitucionálne orgány územia, medzi iným aj autonómnu regionálnu vládu, a získala dostatočný záujem a súhlas s danou iniciatívou, uzatvára s vyššie uvedenou spoločnosťou [t. j. Ryanair] túto dohodu o platbe hospodárskeho príspevku dostatočného na úhradu celého záväzku tejto dohody“ (preambula). |
| --- | --- |

(392)

Skutočnosť, že spoločnosť So.Ge.A.AL pri uzatváraní predmetných dohôd konala pod vplyvom Sardínie je zrejmá aj v dohode o letiskových službách z roku 2000 podpísanej so spoločnosťou Ryanair, v ktorej je stanovené, že „spoločnosť So.Ge.A.AL, ktorá zaujala inštitucionálne orgány územia, medzi iným aj autonómnu regionálnu vládu, a získala dostatočný záujem a súhlas s danou iniciatívou, uzatvára s vyššie uvedenou spoločnosťou [t. j. Ryanair] túto dohodu o platbe hospodárskeho príspevku dostatočného na úhradu celého záväzku tejto dohody“ (preambula).

| (393) | Podľa zápisnice zo zasadnutia predstavenstva zo 17. júla 2009 je jasné, že spoločnosť So.Ge.A.AL považovala spoločné marketingové príspevky pre spoločnosť Ryanair za výsledok politických rozhodnutí na regionálnej úrovni. Spoločnosť So.Ge.A.AL sa v dôsledku toho domnievala, že požadované finančné prostriedky musia byť zabezpečené od regionálnych orgánov. Spoločnosť sa tiež informovala o hranici rokovania s dopravcom, ak existuje, „keďže akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL nedali predstavenstvu mandát na ukončenie dohody s leteckým dopravcom“. |
| --- | --- |

(393)

Podľa zápisnice zo zasadnutia predstavenstva zo 17. júla 2009 je jasné, že spoločnosť So.Ge.A.AL považovala spoločné marketingové príspevky pre spoločnosť Ryanair za výsledok politických rozhodnutí na regionálnej úrovni. Spoločnosť So.Ge.A.AL sa v dôsledku toho domnievala, že požadované finančné prostriedky musia byť zabezpečené od regionálnych orgánov. Spoločnosť sa tiež informovala o hranici rokovania s dopravcom, ak existuje, „keďže akcionári spoločnosti So.Ge.A.AL nedali predstavenstvu mandát na ukončenie dohody s leteckým dopravcom“.

| (394) | Spoločnosť Ryanair v priebehu vyšetrovania tvrdila, že Komisia dostatočne nepreukázala zásah subjektov verejného sektora do rozhodovacieho procesu spoločnosti So.Ge.A.AL. Okolnosť, že „spoločnosť So.Ge.A.AL a Sardínia podpísali v rokoch 2004, 2005, 2006 a 2007 dohody o príspevkoch na spoločný marketing“ len podporujú stanovisko, že Sardínia financovala spoločnosť So.Ge.A.AL, ale nie že riadila činnosť spoločnosti So.Ge.A.AL vo vzťahu k spoločnostiam Ryanair či AMS. |
| --- | --- |

(394)

Spoločnosť Ryanair v priebehu vyšetrovania tvrdila, že Komisia dostatočne nepreukázala zásah subjektov verejného sektora do rozhodovacieho procesu spoločnosti So.Ge.A.AL. Okolnosť, že „spoločnosť So.Ge.A.AL a Sardínia podpísali v rokoch 2004, 2005, 2006 a 2007 dohody o príspevkoch na spoločný marketing“ len podporujú stanovisko, že Sardínia financovala spoločnosť So.Ge.A.AL, ale nie že riadila činnosť spoločnosti So.Ge.A.AL vo vzťahu k spoločnostiam Ryanair či AMS.

| (395) | Komisia nemôže akceptovať tvrdenie spoločnosti Ryanair. Po prvé, ako je uvedené v odôvodnení 384, Taliansko v priebehu vyšetrovania jasne potvrdilo, že uzatváranie dohôd s leteckými dopravcami bolo súčasťou stratégie Sardínie na zvýšenie tokov turistov prichádzajúcich na ostrov a odchádzajúcich z ostrova. Z odkazov na diskusie medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a jej verejnými akcionármi relevantné pre cieľ regionálneho a hospodárskeho rozvoja, ktorý sleduje región Sardínie RAS, v súvislosti s dohodami, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero, vyplýva, že spoločnosť So.Ge.A.AL realizovala regionálne politiky v rámci pokynov a usmernení od verejných subjektov. |
| --- | --- |

(395)

Komisia nemôže akceptovať tvrdenie spoločnosti Ryanair. Po prvé, ako je uvedené v odôvodnení 384, Taliansko v priebehu vyšetrovania jasne potvrdilo, že uzatváranie dohôd s leteckými dopravcami bolo súčasťou stratégie Sardínie na zvýšenie tokov turistov prichádzajúcich na ostrov a odchádzajúcich z ostrova. Z odkazov na diskusie medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a jej verejnými akcionármi relevantné pre cieľ regionálneho a hospodárskeho rozvoja, ktorý sleduje región Sardínie RAS, v súvislosti s dohodami, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero, vyplýva, že spoločnosť So.Ge.A.AL realizovala regionálne politiky v rámci pokynov a usmernení od verejných subjektov.

| (396) | Komisia preto konštatuje, že dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila s rôznymi dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero a ktoré boli predmetom formálneho vyšetrovacieho konania, sú pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(396)

Komisia preto konštatuje, že dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila s rôznymi dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero a ktoré boli predmetom formálneho vyšetrovacieho konania, sú pripísateľné štátu.

12.2.1.2.   Hospodárska výhoda

| (397) | Taliansko v priebehu vyšetrovania tvrdilo, že spoločnosť So.Ge.A.AL pri uzatváraní každej z dohôd s leteckými dopravcami, ktoré sú v rozsahu pôsobnosti tohto vyšetrovania, konala takisto, ako by konal obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadil vyhliadkami na ziskovosť, v podobnej situácii, takže posudzované výhody neposkytujú leteckým dopravcom žiadnu hospodársku výhodu, ktorú by nezískali v normálnych trhových podmienkach. |
| --- | --- |

(397)

Taliansko v priebehu vyšetrovania tvrdilo, že spoločnosť So.Ge.A.AL pri uzatváraní každej z dohôd s leteckými dopravcami, ktoré sú v rozsahu pôsobnosti tohto vyšetrovania, konala takisto, ako by konal obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadil vyhliadkami na ziskovosť, v podobnej situácii, takže posudzované výhody neposkytujú leteckým dopravcom žiadnu hospodársku výhodu, ktorú by nezískali v normálnych trhových podmienkach.

12.2.1.2.1.   Všeobecné úvahy

| (398) | Podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014 na základe zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve možno pomoc v prospech leteckého dopravcu používajúceho letisko v zásade vylúčiť, keď:






  — | cena účtovaná za letiskové služby zodpovedá trhovej cene alebo |
| --- | --- | --- |

(398)

Podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014 na základe zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve možno pomoc v prospech leteckého dopravcu používajúceho letisko v zásade vylúčiť, keď:

—

cena účtovaná za letiskové služby zodpovedá trhovej cene alebo

| — | možno prostredníctvom analýzy ex ante, t. j. analýzy založenej na údajoch, ktoré by boli dostupné v čase rozhodnutia o daných opatreniach, preukázať, že dohoda medzi letiskom a leteckým dopravcom povedie na základe predpokladov k pozitívnemu prírastkovému príspevku k zisku pre letisko (100). |
| --- | --- |

—

možno prostredníctvom analýzy ex ante, t. j. analýzy založenej na údajoch, ktoré by boli dostupné v čase rozhodnutia o daných opatreniach, preukázať, že dohoda medzi letiskom a leteckým dopravcom povedie na základe predpokladov k pozitívnemu prírastkovému príspevku k zisku pre letisko (100).

| (399) | Navyše podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014 „Komisia pri posudzovaní dohôd uzatvorených s letiskom/leteckou spoločnosťou zohľadní aj mieru, do akej možno posudzované dohody považovať za súčasť vykonávania celkovej stratégie letiska zameranej na dosiahnutie aspoň dlhodobej ziskovosti“ (101). |
| --- | --- |

(399)

Navyše podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014 „Komisia pri posudzovaní dohôd uzatvorených s letiskom/leteckou spoločnosťou zohľadní aj mieru, do akej možno posudzované dohody považovať za súčasť vykonávania celkovej stratégie letiska zameranej na dosiahnutie aspoň dlhodobej ziskovosti“ (101).

| (400) | Pokiaľ ide o prvý prístup uvedený v odôvodnení 398 (porovnanie ceny účtovanej za letiskové služby s trhovou cenou), Komisia má vážne pochybnosti, či možno vymedziť vhodnú referenčnú hodnotu na určenie trhovej hodnoty služieb poskytovaných letiskami. Za najrelevantnejšie kritérium na posúdenie dohôd, ktoré uzatvorili letiská s jednotlivými leteckými dopravcami, Komisia v súčasnosti považuje analýzu prírastkovej ziskovosti ex ante
   (102). |
| --- | --- |

(400)

Pokiaľ ide o prvý prístup uvedený v odôvodnení 398 (porovnanie ceny účtovanej za letiskové služby s trhovou cenou), Komisia má vážne pochybnosti, či možno vymedziť vhodnú referenčnú hodnotu na určenie trhovej hodnoty služieb poskytovaných letiskami. Za najrelevantnejšie kritérium na posúdenie dohôd, ktoré uzatvorili letiská s jednotlivými leteckými dopravcami, Komisia v súčasnosti považuje analýzu prírastkovej ziskovosti ex ante
   (102).

| (401) | V tejto súvislosti treba poznamenať, že všeobecne môže byť uplatňovanie zásady súkromného subjektu v súvislosti s priemernou cenou pozorovanou na porovnateľných trhoch spoľahlivé v miere, v akej možno identifikovať alebo z iných trhových ukazovateľov vyvodiť trhovú cenu. Táto metóda je však v prípade letiskových služieb vo všeobecnosti nespoľahlivá. Štruktúra nákladov a príjmov sa v skutočnosti medzi jednotlivými letiskami výrazne odlišuje. Tieto náklady a príjmy závisia od rozvoja letiska, stavu infraštruktúry letiska, počtu pomocných dopravcov pôsobiacich na letisku, kapacity letiska, regulačného rámca na vnútroštátnej úrovni, ktorý môže byť v jednotlivých členských štátoch odlišný, ako aj od nedostatkov a záväzkov letiska z minulosti. |
| --- | --- |

(401)

V tejto súvislosti treba poznamenať, že všeobecne môže byť uplatňovanie zásady súkromného subjektu v súvislosti s priemernou cenou pozorovanou na porovnateľných trhoch spoľahlivé v miere, v akej možno identifikovať alebo z iných trhových ukazovateľov vyvodiť trhovú cenu. Táto metóda je však v prípade letiskových služieb vo všeobecnosti nespoľahlivá. Štruktúra nákladov a príjmov sa v skutočnosti medzi jednotlivými letiskami výrazne odlišuje. Tieto náklady a príjmy závisia od rozvoja letiska, stavu infraštruktúry letiska, počtu pomocných dopravcov pôsobiacich na letisku, kapacity letiska, regulačného rámca na vnútroštátnej úrovni, ktorý môže byť v jednotlivých členských štátoch odlišný, ako aj od nedostatkov a záväzkov letiska z minulosti.

| (402) | Liberalizácia trhu leteckej dopravy komplikuje akúkoľvek analýzu, ktorá má čisto porovnávaciu povahu. Ako možno vidieť v tomto prípade, obchodné postupy medzi letiskami a leteckými dopravcami nie sú vždy založené výlučne na zverejnenom rozpise poplatkov. Tieto obchodné vzťahy sú v skutočnosti veľmi rôznorodé. Zahŕňajú rozdelenie rizika podľa dopravy cestujúcich a súvisiacich obchodných a finančných povinností, štandardných stimulačných programov a prispôsobenie rozdelenia rizika počas obdobia platnosti zmlúv. Transakcie medzi nimi sú preto ťažko porovnateľné na základe ceny za spiatočný let alebo za cestujúceho. |
| --- | --- |

(402)

Liberalizácia trhu leteckej dopravy komplikuje akúkoľvek analýzu, ktorá má čisto porovnávaciu povahu. Ako možno vidieť v tomto prípade, obchodné postupy medzi letiskami a leteckými dopravcami nie sú vždy založené výlučne na zverejnenom rozpise poplatkov. Tieto obchodné vzťahy sú v skutočnosti veľmi rôznorodé. Zahŕňajú rozdelenie rizika podľa dopravy cestujúcich a súvisiacich obchodných a finančných povinností, štandardných stimulačných programov a prispôsobenie rozdelenia rizika počas obdobia platnosti zmlúv. Transakcie medzi nimi sú preto ťažko porovnateľné na základe ceny za spiatočný let alebo za cestujúceho.

| (403) | Spoločnosť Ryanair v priebehu vyšetrovania tvrdila, že na vylúčenie hospodárskej výhody, ktorú by nebolo možné získať v normálnych trhových podmienkach, musia byť poplatky stanovené v dohodách s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero porovnané s poplatkami, ktoré spoločnosť Ryanair zaplatila na podobných letiskách za primerané časové obdobie. Spoločnosť Ryanair vybrala letiská [...] ako najrelevantnejšie referenčné letiská na účely tejto analýzy (103). |
| --- | --- |

(403)

Spoločnosť Ryanair v priebehu vyšetrovania tvrdila, že na vylúčenie hospodárskej výhody, ktorú by nebolo možné získať v normálnych trhových podmienkach, musia byť poplatky stanovené v dohodách s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero porovnané s poplatkami, ktoré spoločnosť Ryanair zaplatila na podobných letiskách za primerané časové obdobie. Spoločnosť Ryanair vybrala letiská [...] ako najrelevantnejšie referenčné letiská na účely tejto analýzy (103).

| (404) | [...] v konečnom dôsledku vlastní [...], ktorý zas vlastnia rôzne miestne orgány z oblasti [...]. Spoločnosť Ryanair poznamenala, že z výročných správ spoločnosti [...] nevyplýva žiadny náznak financovania zo strany štátu a že letisko dosahovalo zisky každý rok minimálne od roku [...]. Činnosti spoločnosti Ryanair na letisku [...] sa začali v roku [...]. Letisko bolo stále v súkromnom vlastníctve, z čoho podľa názoru spoločnosti Ryanair vyplýva, že letisko sa môže použiť ako referenčné letisko na uplatnenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(404)

[...] v konečnom dôsledku vlastní [...], ktorý zas vlastnia rôzne miestne orgány z oblasti [...]. Spoločnosť Ryanair poznamenala, že z výročných správ spoločnosti [...] nevyplýva žiadny náznak financovania zo strany štátu a že letisko dosahovalo zisky každý rok minimálne od roku [...]. Činnosti spoločnosti Ryanair na letisku [...] sa začali v roku [...]. Letisko bolo stále v súkromnom vlastníctve, z čoho podľa názoru spoločnosti Ryanair vyplýva, že letisko sa môže použiť ako referenčné letisko na uplatnenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (405) | Podľa spoločnosti Ryanair sú výsledky z porovnávania údajov o poplatkoch, ktoré spoločnosť Ryanair platí na letisku Alghero, s poplatkami na porovnateľných letiskách zmiešané. Za predpokladu, že do regiónu sa nevracia komunálna daň, poplatky, ktoré spoločnosť Ryanair platí letisku Alghero sú v priemere nižšie ako v prípade referenčných letísk, a to na cestujúceho, ako aj na lietadlo. Za predpokladu, že časť komunálnej dane – konkrétne 66 % na základe informácií od spoločnosti Ryanair – sa vracia do regiónu, sú však priemerné poplatky, ktoré spoločnosť Ryanair platí na letisku Alghero, vyššie ako poplatky platené na letisku [...], aj keď sú stále nižšie ako poplatky platené na letisku [...]. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že to možno čiastočne vysvetliť nižším HDP na Sardínii v porovnaní s HDP v [...] a [...]. |
| --- | --- |

(405)

Podľa spoločnosti Ryanair sú výsledky z porovnávania údajov o poplatkoch, ktoré spoločnosť Ryanair platí na letisku Alghero, s poplatkami na porovnateľných letiskách zmiešané. Za predpokladu, že do regiónu sa nevracia komunálna daň, poplatky, ktoré spoločnosť Ryanair platí letisku Alghero sú v priemere nižšie ako v prípade referenčných letísk, a to na cestujúceho, ako aj na lietadlo. Za predpokladu, že časť komunálnej dane – konkrétne 66 % na základe informácií od spoločnosti Ryanair – sa vracia do regiónu, sú však priemerné poplatky, ktoré spoločnosť Ryanair platí na letisku Alghero, vyššie ako poplatky platené na letisku [...], aj keď sú stále nižšie ako poplatky platené na letisku [...]. Spoločnosť Ryanair tvrdí, že to možno čiastočne vysvetliť nižším HDP na Sardínii v porovnaní s HDP v [...] a [...].

| (406) | Spoločnosť Ryanair teda uznáva, že výsledky z porovnania poplatkov, ktoré spoločnosť Ryanair platí na letisku Alghero, s poplatkami platenými na letiskách [...] sú zmiešané a že rozdiely vo výsledkoch sú zapríčinené viacerými dôvodmi, ako je napríklad výber referenčných letísk. |
| --- | --- |

(406)

Spoločnosť Ryanair teda uznáva, že výsledky z porovnania poplatkov, ktoré spoločnosť Ryanair platí na letisku Alghero, s poplatkami platenými na letiskách [...] sú zmiešané a že rozdiely vo výsledkoch sú zapríčinené viacerými dôvodmi, ako je napríklad výber referenčných letísk.

| (407) | Komisia súhlasí s tým, že porovnávanie letiskových poplatkov nemožno úplne vylúčiť ako možný prístup na posúdenie prítomnosti pomoci v prospech leteckých dopravcov. Určenie referenčného kritéria si však vyžaduje najskôr možnosť výberu dostatočného počtu porovnateľných letísk poskytujúcich porovnateľné služby za bežných trhových podmienok. Podľa bodu 54 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa vhodné referenčné letisko, ktorého prevádzkovatelia sa správajú ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, musí určiť na základe dostupných a relevantných trhových cien. V tomto referenčnom letisku by mali byť zohľadnené ukazovatele, ako sú objem dopravy, typ dopravy, význam nákladnej dopravy a relatívny význam príjmov z iných ako leteckých činností na letisku, typ a úroveň poskytovaných letiskových služieb, blízkosť letiska pri veľkom meste, počet obyvateľov v spádovej oblasti letiska, prosperita okolitej oblasti (HDP na obyvateľa) a jednotlivé zemepisné oblasti, z ktorých možno prilákať cestujúcich. |
| --- | --- |

(407)

Komisia súhlasí s tým, že porovnávanie letiskových poplatkov nemožno úplne vylúčiť ako možný prístup na posúdenie prítomnosti pomoci v prospech leteckých dopravcov. Určenie referenčného kritéria si však vyžaduje najskôr možnosť výberu dostatočného počtu porovnateľných letísk poskytujúcich porovnateľné služby za bežných trhových podmienok. Podľa bodu 54 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa vhodné referenčné letisko, ktorého prevádzkovatelia sa správajú ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, musí určiť na základe dostupných a relevantných trhových cien. V tomto referenčnom letisku by mali byť zohľadnené ukazovatele, ako sú objem dopravy, typ dopravy, význam nákladnej dopravy a relatívny význam príjmov z iných ako leteckých činností na letisku, typ a úroveň poskytovaných letiskových služieb, blízkosť letiska pri veľkom meste, počet obyvateľov v spádovej oblasti letiska, prosperita okolitej oblasti (HDP na obyvateľa) a jednotlivé zemepisné oblasti, z ktorých možno prilákať cestujúcich.

| (408) | Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že aj keď sú niektoré letiská v súkromnom vlastníctve alebo prevádzkované bez sociálnych alebo regionálnych faktorov, ceny účtované týmito letiskami môžu byť do značnej miery ovplyvnené cenami účtovanými väčšinou verejne dotovanými prevádzkovateľmi letísk, lebo takéto ceny leteckí dopravcovia zohľadňujú pri rokovaniach so súkromne vlastnenými alebo prevádzkovanými letiskami. |
| --- | --- |

(408)

Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že aj keď sú niektoré letiská v súkromnom vlastníctve alebo prevádzkované bez sociálnych alebo regionálnych faktorov, ceny účtované týmito letiskami môžu byť do značnej miery ovplyvnené cenami účtovanými väčšinou verejne dotovanými prevádzkovateľmi letísk, lebo takéto ceny leteckí dopravcovia zohľadňujú pri rokovaniach so súkromne vlastnenými alebo prevádzkovanými letiskami.

| (409) | Komisia v tomto prípade poznamenáva, že samotná spoločnosť Ryanair usúdila, že so zreteľom na to, že letisko Alghero sa nachádza na ostrove a v blízkosti letiska nie je mnoho miest či letísk, je ťažké nájsť porovnateľné letiská s takmer totožnými vlastnosťami. Spoločnosť Ryanair ďalej poznamenala, že zmiešané výsledky porovnávania možno vysvetliť rozdielom v HDP na Sardínii v porovnaní s HDP v oblastiach, kde sa nachádzajú možné porovnateľné letiská. |
| --- | --- |

(409)

Komisia v tomto prípade poznamenáva, že samotná spoločnosť Ryanair usúdila, že so zreteľom na to, že letisko Alghero sa nachádza na ostrove a v blízkosti letiska nie je mnoho miest či letísk, je ťažké nájsť porovnateľné letiská s takmer totožnými vlastnosťami. Spoločnosť Ryanair ďalej poznamenala, že zmiešané výsledky porovnávania možno vysvetliť rozdielom v HDP na Sardínii v porovnaní s HDP v oblastiach, kde sa nachádzajú možné porovnateľné letiská.

| (410) | Napokon Komisia poznamenáva, že aj keď by boli k dispozícii spoľahlivé porovnateľné letiská, v tomto prípade by referenčné porovnávanie nebolo bývalo možné. Vyšetrované dohody v skutočnosti pokrývajú dohody o letiskových službách a marketingové dohody, v ktorých sú stanovené rôzne „ceny“, t. j. rôzne letiskové poplatky, poplatky za obsluhu a marketingové poplatky. Niektoré z týchto poplatkov závisia od počtu cestujúcich, niektoré od počtu spiatočných letov a niektoré sú pevné. Z každej tejto dohody vyplývajú preto zložité finančné toky medzi prevádzkovateľom letiska a leteckými dopravcami (a ich dcérskymi spoločnosťami) pôsobiacimi na letisku, konkrétne letiskové poplatky, poplatky za obsluhu a marketingové poplatky. |
| --- | --- |

(410)

Napokon Komisia poznamenáva, že aj keď by boli k dispozícii spoľahlivé porovnateľné letiská, v tomto prípade by referenčné porovnávanie nebolo bývalo možné. Vyšetrované dohody v skutočnosti pokrývajú dohody o letiskových službách a marketingové dohody, v ktorých sú stanovené rôzne „ceny“, t. j. rôzne letiskové poplatky, poplatky za obsluhu a marketingové poplatky. Niektoré z týchto poplatkov závisia od počtu cestujúcich, niektoré od počtu spiatočných letov a niektoré sú pevné. Z každej tejto dohody vyplývajú preto zložité finančné toky medzi prevádzkovateľom letiska a leteckými dopravcami (a ich dcérskymi spoločnosťami) pôsobiacimi na letisku, konkrétne letiskové poplatky, poplatky za obsluhu a marketingové poplatky.

| (411) | Komisia sa preto domnieva, že porovnanie medzi letiskovými poplatkami, ktoré účtuje spoločnosť So.Ge.A.AL leteckým dopravcom pôsobiacim na letisku Alghero, s letiskovými poplatkami, ktoré sa platia na referenčných letiskách, by na účely uplatnenia zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve neprinieslo žiadny užitočný údaj. Na to, aby toto referenčné porovnávanie prinieslo spoľahlivé výsledky, by bolo potrebné, aby na referenčných letiskách boli minimálne porovnateľné dohody, ktoré by obsahovali najmä podobné marketingové platby a poplatky za obsluhu. Komisia sa s ohľadom na špecifickú povahu a zložitosť predmetných dohôd domnieva, že toto referenčné porovnávanie nemožno vykonať, predovšetkým preto, že ceny účtované za služby obsluhy a marketingové služby sú zriedkavo zverejnené, takže nie sú jednoducho dostupné na tento účel. Ani spoločnosť Ryanair nepredložila údaje pre dve referenčné letiská. |
| --- | --- |

(411)

Komisia sa preto domnieva, že porovnanie medzi letiskovými poplatkami, ktoré účtuje spoločnosť So.Ge.A.AL leteckým dopravcom pôsobiacim na letisku Alghero, s letiskovými poplatkami, ktoré sa platia na referenčných letiskách, by na účely uplatnenia zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve neprinieslo žiadny užitočný údaj. Na to, aby toto referenčné porovnávanie prinieslo spoľahlivé výsledky, by bolo potrebné, aby na referenčných letiskách boli minimálne porovnateľné dohody, ktoré by obsahovali najmä podobné marketingové platby a poplatky za obsluhu. Komisia sa s ohľadom na špecifickú povahu a zložitosť predmetných dohôd domnieva, že toto referenčné porovnávanie nemožno vykonať, predovšetkým preto, že ceny účtované za služby obsluhy a marketingové služby sú zriedkavo zverejnené, takže nie sú jednoducho dostupné na tento účel. Ani spoločnosť Ryanair nepredložila údaje pre dve referenčné letiská.

| (412) | V každom prípade aj za predpokladu, že referenčné porovnávanie možno vykonať s podobnými dohodami platnými na porovnateľných letiskách, čo by viedlo k záveru Komisie, že predmetné ceny sú rovnaké alebo dokonca vyššie ako trhová cena, by Komisia nemohla na tomto základe vyvodiť záver, že vyšetrované dohody sú v súlade s trhom, ak by sa ukázalo, že v čase uzatvorenia predmetných dohôd zo strany prevádzkovateľa letiska mohol tento prevádzkovateľ letiska odôvodnene očakávať, že spôsobia prírastkové náklady, ktoré budú vyššie ako prírastkové príjmy. Súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by v skutočnosti nemal záujem ponúkať svoj tovar alebo služby za „trhovú cenu“, ak by to podľa predpokladov malo viesť k prírastkovým stratám. |
| --- | --- |

(412)

V každom prípade aj za predpokladu, že referenčné porovnávanie možno vykonať s podobnými dohodami platnými na porovnateľných letiskách, čo by viedlo k záveru Komisie, že predmetné ceny sú rovnaké alebo dokonca vyššie ako trhová cena, by Komisia nemohla na tomto základe vyvodiť záver, že vyšetrované dohody sú v súlade s trhom, ak by sa ukázalo, že v čase uzatvorenia predmetných dohôd zo strany prevádzkovateľa letiska mohol tento prevádzkovateľ letiska odôvodnene očakávať, že spôsobia prírastkové náklady, ktoré budú vyššie ako prírastkové príjmy. Súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by v skutočnosti nemal záujem ponúkať svoj tovar alebo služby za „trhovú cenu“, ak by to podľa predpokladov malo viesť k prírastkovým stratám.

| (413) | Komisia sa preto domnieva, že dohody s leteckými dopravcami na letiskách, ktoré predložila spoločnosť Ryanair ako údajne relevantné referenčné dohody, nemôžu predstavovať vhodnú referenciu na určenie trhovej ceny za služby, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL poskytuje rôznym leteckým dopravcom na letisku Alghero. Komisia sa so zreteľom na neexistenciu identifikovateľného trhového referenčného kritéria domnieva, že analýza prírastkovej ziskovosti ex ante je relevantné kritérium na posúdenie dohôd, ktoré letisko uzatvorilo s jednotlivými leteckými dopravcami. |
| --- | --- |

(413)

Komisia sa preto domnieva, že dohody s leteckými dopravcami na letiskách, ktoré predložila spoločnosť Ryanair ako údajne relevantné referenčné dohody, nemôžu predstavovať vhodnú referenciu na určenie trhovej ceny za služby, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL poskytuje rôznym leteckým dopravcom na letisku Alghero. Komisia sa so zreteľom na neexistenciu identifikovateľného trhového referenčného kritéria domnieva, že analýza prírastkovej ziskovosti ex ante je relevantné kritérium na posúdenie dohôd, ktoré letisko uzatvorilo s jednotlivými leteckými dopravcami.

| (414) | V tejto analýze sa musia zohľadniť všetky relevantné prírastkové príjmy a náklady spojené s transakciou. Jednotlivé prvky (zľavy z letiskových poplatkov, marketingová podpora, iné finančné stimuly) sa nesmú posudzovať samostatne. Ako je v skutočnosti uvedené v rozsudku vo veci Charleroi: „V rámci uplatnenia kritéria súkromného investora je [...] nevyhnutné posudzovať obchodnú transakciu ako celok s cieľom overiť, či sa štátny subjekt a ním ovládaný subjekt spoločne správali ako rozumné hospodárske subjekty v trhovom hospodárstve. Komisia je totiž povinná zohľadniť pri posudzovaní sporných opatrení všetky relevantné skutočnosti a ich kontext [...].“ (104) |
| --- | --- |

(414)

V tejto analýze sa musia zohľadniť všetky relevantné prírastkové príjmy a náklady spojené s transakciou. Jednotlivé prvky (zľavy z letiskových poplatkov, marketingová podpora, iné finančné stimuly) sa nesmú posudzovať samostatne. Ako je v skutočnosti uvedené v rozsudku vo veci Charleroi: „V rámci uplatnenia kritéria súkromného investora je [...] nevyhnutné posudzovať obchodnú transakciu ako celok s cieľom overiť, či sa štátny subjekt a ním ovládaný subjekt spoločne správali ako rozumné hospodárske subjekty v trhovom hospodárstve. Komisia je totiž povinná zohľadniť pri posudzovaní sporných opatrení všetky relevantné skutočnosti a ich kontext [...].“ (104)

| (415) | Očakávané prírastkové príjmy musia zahŕňať najmä príjmy z letiskových poplatkov s prihliadnutím na zľavy a tiež ďalšiu dopravu, ktorej vytvorenie sa očakáva na základe dohody, a príjmy z iných ako leteckých činností, ktorých tvorba sa očakáva z ďalšej dopravy. Očakávané prírastkové náklady musia zahŕňať najmä všetky prírastkové prevádzkové a investičné náklady, ktoré by bez dohody nevznikli, ako napríklad prírastkové náklady na zamestnancov, vybavenie a investičné náklady zapríčinené prítomnosťou leteckého dopravcu na letisku, ako aj náklady na marketingovú podporu a iné finančné stimuly. Na druhej strane náklady, ktoré by letisko muselo znášať bez ohľadu na dohodu uzatvorenú s leteckým dopravcom, by sa pri posudzovaní zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemali zohľadňovať. |
| --- | --- |

(415)

Očakávané prírastkové príjmy musia zahŕňať najmä príjmy z letiskových poplatkov s prihliadnutím na zľavy a tiež ďalšiu dopravu, ktorej vytvorenie sa očakáva na základe dohody, a príjmy z iných ako leteckých činností, ktorých tvorba sa očakáva z ďalšej dopravy. Očakávané prírastkové náklady musia zahŕňať najmä všetky prírastkové prevádzkové a investičné náklady, ktoré by bez dohody nevznikli, ako napríklad prírastkové náklady na zamestnancov, vybavenie a investičné náklady zapríčinené prítomnosťou leteckého dopravcu na letisku, ako aj náklady na marketingovú podporu a iné finančné stimuly. Na druhej strane náklady, ktoré by letisko muselo znášať bez ohľadu na dohodu uzatvorenú s leteckým dopravcom, by sa pri posudzovaní zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemali zohľadňovať.

| (416) | Komisia v tejto súvislosti ešte poznamenáva, že cenová diferenciácia (vrátane marketingovej podpory a iných stimulov) je štandardným obchodným postupom. Môžu existovať viaceré dôvody, prečo nie sú všetkým leteckým dopravcom ponúknuté rovnaké podmienky. Najmä možno považovať za rozumné ponúknuť osobitné finančné stimuly (aj v podobe marketingových grantov) a špeciálne zľavy zo zverejnených letiskových poplatkov leteckým dopravcom, ktorí na letisko prinášajú vysoký počet cestujúcich. Tieto priaznivé podmienky môžu byť objektívne odôvodnené očakávaným vyšším objemom dopravy a príjmami z iných ako leteckých činností, ktoré prinesie tento väčší objem dopravy. (105) Ďalším dôvodom je, že obchodná marža na cestujúceho vytváraná letiskovými poplatkami, ktoré uhrádza letecký dopravca, môže byť v absolútnom vyjadrení významná vzhľadom na počet cestujúcich, a to aj v prípade jej zníženia v dôsledku zliav a finančných stimulov. Na posúdenie, či takéto zľavy a finančné stimuly poskytujú hospodársku výhodu, treba určiť, či by prevádzkovateľ letiska pri rozhodovaní o ich ponúknutí mohol odôvodnene očakávať, že jeho rozhodnutie bude ziskové, inými slovami, že povedie k vyšším ziskom (alebo nižším stratám), než by boli dosiahnuté v kontrafaktuálnej situácii. |
| --- | --- |

(416)

Komisia v tejto súvislosti ešte poznamenáva, že cenová diferenciácia (vrátane marketingovej podpory a iných stimulov) je štandardným obchodným postupom. Môžu existovať viaceré dôvody, prečo nie sú všetkým leteckým dopravcom ponúknuté rovnaké podmienky. Najmä možno považovať za rozumné ponúknuť osobitné finančné stimuly (aj v podobe marketingových grantov) a špeciálne zľavy zo zverejnených letiskových poplatkov leteckým dopravcom, ktorí na letisko prinášajú vysoký počet cestujúcich. Tieto priaznivé podmienky môžu byť objektívne odôvodnené očakávaným vyšším objemom dopravy a príjmami z iných ako leteckých činností, ktoré prinesie tento väčší objem dopravy. (105) Ďalším dôvodom je, že obchodná marža na cestujúceho vytváraná letiskovými poplatkami, ktoré uhrádza letecký dopravca, môže byť v absolútnom vyjadrení významná vzhľadom na počet cestujúcich, a to aj v prípade jej zníženia v dôsledku zliav a finančných stimulov. Na posúdenie, či takéto zľavy a finančné stimuly poskytujú hospodársku výhodu, treba určiť, či by prevádzkovateľ letiska pri rozhodovaní o ich ponúknutí mohol odôvodnene očakávať, že jeho rozhodnutie bude ziskové, inými slovami, že povedie k vyšším ziskom (alebo nižším stratám), než by boli dosiahnuté v kontrafaktuálnej situácii.

| (417) | Komisia okrem toho poznamenáva, že dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku, boli súčasťou dlhodobej stratégie letiska. Z obchodných plánov spoločnosti So.Ge.A.AL (pozri odôvodnenia 59 až 75) je zrejmé, že počítala s nízkonákladovými leteckými dopravcami ako hlavnými stimulmi pre rast a že sa očakávalo zvrátenie predchádzajúcich poklesov a návrat k životaschopnosti po udelení úplnej koncesie na prevádzkovanie letiska Alghero. Podmienku uvedenú v odôvodnení 399 preto spĺňajú všetky posudzované dohody. Z toho všetkého vyplýva, že pre každú vyšetrovanú dohodu, ak možno určiť, že v čase jej uzatvorenia by súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi vyhliadkami na ziskovosť a ktorý, ak by konal na mieste spoločnosti So.Ge.A.AL, mohol očakávať, že budúce prírastkové náklady vyplývajúce z dohody budú vyvážené budúcimi prírastkovými príjmami, táto dohoda je v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(417)

Komisia okrem toho poznamenáva, že dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku, boli súčasťou dlhodobej stratégie letiska. Z obchodných plánov spoločnosti So.Ge.A.AL (pozri odôvodnenia 59 až 75) je zrejmé, že počítala s nízkonákladovými leteckými dopravcami ako hlavnými stimulmi pre rast a že sa očakávalo zvrátenie predchádzajúcich poklesov a návrat k životaschopnosti po udelení úplnej koncesie na prevádzkovanie letiska Alghero. Podmienku uvedenú v odôvodnení 399 preto spĺňajú všetky posudzované dohody. Z toho všetkého vyplýva, že pre každú vyšetrovanú dohodu, ak možno určiť, že v čase jej uzatvorenia by súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi vyhliadkami na ziskovosť a ktorý, ak by konal na mieste spoločnosti So.Ge.A.AL, mohol očakávať, že budúce prírastkové náklady vyplývajúce z dohody budú vyvážené budúcimi prírastkovými príjmami, táto dohoda je v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a nepredstavuje štátnu pomoc.

12.2.1.2.2.   O spoločnom posudzovaní dohôd o letiskových poplatkoch uzavretých so spoločnosťou Ryanair a marketingových dohôd uzavretých so spoločnosťou AMS

| (418) | Komisia vo svojom rozhodnutí z roku 2012 usúdila, že na účely uplatnenia zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa ako jedno opatrenie museli spoločne posudzovať dohody o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair a dohody o marketingových službách so spoločnosťami Ryanair a AMS a ich finančné dôsledky. Spoločnosť Ryanair nenamietala proti tomu, aby sa marketingové dohody uzatvorené priamo medzi spoločnosťami Ryanair a So.Ge.A.AL v rokoch 2002 a 2003 posudzovali spoločne s dohodami o letiskových službách z rokov 2002 a 2003. |
| --- | --- |

(418)

Komisia vo svojom rozhodnutí z roku 2012 usúdila, že na účely uplatnenia zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa ako jedno opatrenie museli spoločne posudzovať dohody o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair a dohody o marketingových službách so spoločnosťami Ryanair a AMS a ich finančné dôsledky. Spoločnosť Ryanair nenamietala proti tomu, aby sa marketingové dohody uzatvorené priamo medzi spoločnosťami Ryanair a So.Ge.A.AL v rokoch 2002 a 2003 posudzovali spoločne s dohodami o letiskových službách z rokov 2002 a 2003.

| (419) | Spoločnosť Ryanair však odmietla predbežný záver Komisie, že spoločnosti Ryanair a AMS sa musia posudzovať ako jeden subjekt a že daná dohoda o letiskových službách, ktorú spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela so spoločnosťou Ryanair, a dohoda o marketingových službách, ktorú spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela so spoločnosťou AMS v tom istom čase, by sa na účely posúdenia existencie hospodárskej výhody mali posudzovať spoločne. Podľa spoločnosti Ryanair dohody o letiskových službách uzatvorené so spoločnosťou Ryanair a dohody o marketingových službách uzatvorené so spoločnosťou AMS sú samostatné a nezávislé a týkajú sa rôznych služieb a nevzťahuje sa na ne žiadna zmluvná či iná väzba medzi nimi, ktorá by odôvodňovala ich posúdenie ako jeden súbor opatrení. Spoločnosť AMS podporila tento názor. |
| --- | --- |

(419)

Spoločnosť Ryanair však odmietla predbežný záver Komisie, že spoločnosti Ryanair a AMS sa musia posudzovať ako jeden subjekt a že daná dohoda o letiskových službách, ktorú spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela so spoločnosťou Ryanair, a dohoda o marketingových službách, ktorú spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela so spoločnosťou AMS v tom istom čase, by sa na účely posúdenia existencie hospodárskej výhody mali posudzovať spoločne. Podľa spoločnosti Ryanair dohody o letiskových službách uzatvorené so spoločnosťou Ryanair a dohody o marketingových službách uzatvorené so spoločnosťou AMS sú samostatné a nezávislé a týkajú sa rôznych služieb a nevzťahuje sa na ne žiadna zmluvná či iná väzba medzi nimi, ktorá by odôvodňovala ich posúdenie ako jeden súbor opatrení. Spoločnosť AMS podporila tento názor.

| (420) | Komisia v tomto zmysle poznamenáva, že existujú viaceré náznaky, ktoré jasne poukazujú na skutočnosť, že dohody sa musia hodnotiť ako jedno opatrenie, lebo boli uzavreté v rámci jednej transakcie. |
| --- | --- |

(420)

Komisia v tomto zmysle poznamenáva, že existujú viaceré náznaky, ktoré jasne poukazujú na skutočnosť, že dohody sa musia hodnotiť ako jedno opatrenie, lebo boli uzavreté v rámci jednej transakcie.

| (421) | Po prvé dohody uzatvorili tie isté strany v tom istom čase:






  a) | spoločnosti AMS a Ryanair sa na účely pravidiel štátnej pomoci považujú za jeden podnik v tom zmysle, že spoločnosť AMS koná v záujme a pod kontrolou spoločnosti Ryanair. V prípade predmetných dohôd to možno usúdiť zo skutočnosti, že v príslušnej marketingovej dohode je v jej preambule uvedené, že „spoločnosť AMS má výlučnú licenciu poskytovať marketingové služby na cestovnom webovom sídle www.ryanair.com, webovom sídle írskeho nízkonákladového leteckého dopravcu Ryanair“. Preto ak spoločnosť So.Ge.A.AL zamýšľala propagovať destináciu spoločnosti Ryanair a okolité regióny, môže to urobiť len prostredníctvom spoločnosti AMS; |
| --- | --- | --- |

(421)

Po prvé dohody uzatvorili tie isté strany v tom istom čase:

a)

spoločnosti AMS a Ryanair sa na účely pravidiel štátnej pomoci považujú za jeden podnik v tom zmysle, že spoločnosť AMS koná v záujme a pod kontrolou spoločnosti Ryanair. V prípade predmetných dohôd to možno usúdiť zo skutočnosti, že v príslušnej marketingovej dohode je v jej preambule uvedené, že „spoločnosť AMS má výlučnú licenciu poskytovať marketingové služby na cestovnom webovom sídle www.ryanair.com, webovom sídle írskeho nízkonákladového leteckého dopravcu Ryanair“. Preto ak spoločnosť So.Ge.A.AL zamýšľala propagovať destináciu spoločnosti Ryanair a okolité regióny, môže to urobiť len prostredníctvom spoločnosti AMS;

| b) | príslušné dohody boli vo všetkých prípadoch uzatvorené v rovnaký deň. |
| --- | --- |

b)

príslušné dohody boli vo všetkých prípadoch uzatvorené v rovnaký deň.

| (422) | Po druhé v preambulách marketingových dohôd so spoločnosťou AMS z rokov 2006 a 2010 je uvedené, že „webové sídlo www.ryanair.com poskytuje jedinečnú príležitosť osloviť milióny možných cestujúcich spoločnosti Ryanair a uvádza rozsiahle informácie o letiskách, mestách a regiónoch, kam spoločnosť Ryanair lieta“. Z toho vyplýva, že účelom marketingovej dohody nie je všeobecne propagovať Sardíniu, ale konkrétnejšie maximalizovať predaj leteniek pre destináciu spoločnosti Ryanair Alghero. V preambulách je v skutočnosti uvedené, že spoločnosť So.Ge.A.AL sa má zamerať na cestujúcich spoločnosti Ryanair s cieľom propagovať cestovný ruch a obchodné príležitosti v regióne, a najmä letisko Alghero ako destináciu. |
| --- | --- |

(422)

Po druhé v preambulách marketingových dohôd so spoločnosťou AMS z rokov 2006 a 2010 je uvedené, že „webové sídlo www.ryanair.com poskytuje jedinečnú príležitosť osloviť milióny možných cestujúcich spoločnosti Ryanair a uvádza rozsiahle informácie o letiskách, mestách a regiónoch, kam spoločnosť Ryanair lieta“. Z toho vyplýva, že účelom marketingovej dohody nie je všeobecne propagovať Sardíniu, ale konkrétnejšie maximalizovať predaj leteniek pre destináciu spoločnosti Ryanair Alghero. V preambulách je v skutočnosti uvedené, že spoločnosť So.Ge.A.AL sa má zamerať na cestujúcich spoločnosti Ryanair s cieľom propagovať cestovný ruch a obchodné príležitosti v regióne, a najmä letisko Alghero ako destináciu.

| (423) | Po tretie v marketingových dohodách so spoločnosťou AMS je v ich prvom oddiele s názvom Účel dohody uvedené, že sú „založené na záväzku spoločnosti Ryanair prevádzkovať trasy medzi letiskom Alghero a destináciami v EÚ“ (v dohode z roku 2006 sú uvedené Londýn-Stansted, Barcelona Gerona, Frankfurt-Hahn, Pisa, Liverpool a Rím) Týmto znením je zriadené jednoznačné priame spojenie medzi dohodami o letiskových službách a marketingovými dohodami v tom zmysle, že jedna dohoda by nebola uzatvorená bez druhej. Marketingové dohody sú založené na uzavretí dohôd o letiskových službách a službách poskytovaných spoločnosťou Ryanair. |
| --- | --- |

(423)

Po tretie v marketingových dohodách so spoločnosťou AMS je v ich prvom oddiele s názvom Účel dohody uvedené, že sú „založené na záväzku spoločnosti Ryanair prevádzkovať trasy medzi letiskom Alghero a destináciami v EÚ“ (v dohode z roku 2006 sú uvedené Londýn-Stansted, Barcelona Gerona, Frankfurt-Hahn, Pisa, Liverpool a Rím) Týmto znením je zriadené jednoznačné priame spojenie medzi dohodami o letiskových službách a marketingovými dohodami v tom zmysle, že jedna dohoda by nebola uzatvorená bez druhej. Marketingové dohody sú založené na uzavretí dohôd o letiskových službách a službách poskytovaných spoločnosťou Ryanair.

| (424) | Po štvrté, v marketingových dohodách je v ich preambule uvedené, že spoločnosť So.Ge.A.AL sa rozhodla „aktívne propagovať mesto Alghero a región ako dovolenkovú destináciu pre medzinárodných leteckých cestujúcich a tiež ako atraktívne obchodné centrum“. To je náznak toho, že hlavným a konkrétnym účelom uzatvorenia marketingových dohôd je propagovať konkrétne letisko Alghero a okolitý región, takže je spojené s uzatvorením dohody o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair. |
| --- | --- |

(424)

Po štvrté, v marketingových dohodách je v ich preambule uvedené, že spoločnosť So.Ge.A.AL sa rozhodla „aktívne propagovať mesto Alghero a región ako dovolenkovú destináciu pre medzinárodných leteckých cestujúcich a tiež ako atraktívne obchodné centrum“. To je náznak toho, že hlavným a konkrétnym účelom uzatvorenia marketingových dohôd je propagovať konkrétne letisko Alghero a okolitý región, takže je spojené s uzatvorením dohody o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair.

| (425) | Po piate, marketingové dohody môže spoločnosť So.Ge.A.AL okamžite ukončiť, ak spoločnosť Ryanair prestane prevádzkovať uvedené trasy. To opäť dokazuje, že marketingové dohody a dohody o letiskových službách sú neoddeliteľne spojené. |
| --- | --- |

(425)

Po piate, marketingové dohody môže spoločnosť So.Ge.A.AL okamžite ukončiť, ak spoločnosť Ryanair prestane prevádzkovať uvedené trasy. To opäť dokazuje, že marketingové dohody a dohody o letiskových službách sú neoddeliteľne spojené.

| (426) | Komisia napokon poznamenáva, že z analýzy výročnej správy spoločnosti So.Ge.A.AL za rok 2000 je jasné, že spoločnosť Ryanair podmienila prevádzkovanie trasy do/z Londýna v čase uzatvorenia dohody o letiskových službách z roku 2000 marketingovou podporou. Tento výklad je potvrdený aj skutočnosťou, že spoločnosť So.Ge.A.AL považovala náklady na marketingovú podporu za prevádzkové náklady trasy spoločnosti Ryanair a nie za investíciu do rozvoja značky, ako tvrdili spoločnosti Ryanair a AMS. |
| --- | --- |

(426)

Komisia napokon poznamenáva, že z analýzy výročnej správy spoločnosti So.Ge.A.AL za rok 2000 je jasné, že spoločnosť Ryanair podmienila prevádzkovanie trasy do/z Londýna v čase uzatvorenia dohody o letiskových službách z roku 2000 marketingovou podporou. Tento výklad je potvrdený aj skutočnosťou, že spoločnosť So.Ge.A.AL považovala náklady na marketingovú podporu za prevádzkové náklady trasy spoločnosti Ryanair a nie za investíciu do rozvoja značky, ako tvrdili spoločnosti Ryanair a AMS.

| (427) | Na záver, dohody o marketingových službách, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťou AMS, sú neoddeliteľne spojené s dohodami o letiskových službách, ktoré uzatvorili spoločnosti Ryanair a So.Ge.A.AL. Úvahy uvedené v odôvodneniach 421 až 426 preukazujú, že dohody o marketingových službách by neboli uzatvorené bez dohôd o letiskových službách. Komisia na základe týchto dôvodov konštatuje, že dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách nemožno oddeliť, a preto považuje za potrebné analyzovať každú dohodu o marketingových službách spoločne s dohodou o letiskových službách uzatvorenou v tom istom čase, aby určila, či táto transakcia predstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(427)

Na záver, dohody o marketingových službách, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťou AMS, sú neoddeliteľne spojené s dohodami o letiskových službách, ktoré uzatvorili spoločnosti Ryanair a So.Ge.A.AL. Úvahy uvedené v odôvodneniach 421 až 426 preukazujú, že dohody o marketingových službách by neboli uzatvorené bez dohôd o letiskových službách. Komisia na základe týchto dôvodov konštatuje, že dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách nemožno oddeliť, a preto považuje za potrebné analyzovať každú dohodu o marketingových službách spoločne s dohodou o letiskových službách uzatvorenou v tom istom čase, aby určila, či táto transakcia predstavuje štátnu pomoc.

12.2.1.2.3.   O prínosoch, ktoré by mohol očakávať súkromný subjekt v trhovom hospodárstve na základe dohôd o marketingových službách, a cene, ktorú by bol ochotný zaplatiť za tieto služby

| (428) | Na účely uplatnenia kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v tomto prípade sa musí správanie regiónu Sardínie RAS a spoločnosti So.Ge.A.AL porovnať so správaním obozretného súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý bol poverený prevádzkovaním letiska Alghero a ktorý sa riadi vyhliadkami na ziskovosť. V tomto posúdení by sa nemali zohľadňovať pozitívne dôsledky na hospodárstvo regiónu, v ktorom sa letisko nachádza, keďže Súdny dvor objasnil, že relevantnou otázkou na uplatnenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve je, „či by si príslušný kapitál upísal za podobných okolností súkromný akcionár, berúc do úvahy predvídateľnosť dosiahnutia návratnosti a ponechávajúc stranou všetky sociálne, regionálne a sektorové aspekty“ (106). |
| --- | --- |

(428)

Na účely uplatnenia kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v tomto prípade sa musí správanie regiónu Sardínie RAS a spoločnosti So.Ge.A.AL porovnať so správaním obozretného súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý bol poverený prevádzkovaním letiska Alghero a ktorý sa riadi vyhliadkami na ziskovosť. V tomto posúdení by sa nemali zohľadňovať pozitívne dôsledky na hospodárstvo regiónu, v ktorom sa letisko nachádza, keďže Súdny dvor objasnil, že relevantnou otázkou na uplatnenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve je, „či by si príslušný kapitál upísal za podobných okolností súkromný akcionár, berúc do úvahy predvídateľnosť dosiahnutia návratnosti a ponechávajúc stranou všetky sociálne, regionálne a sektorové aspekty“ (106).

| (429) | Pri analyzovaní sporných opatrení je potrebné preskúmať prínosy, ktoré by tento hypotetický súkromný subjekt v trhovom hospodárstve motivovaný vyhliadkou ziskov mohol získať z nakupovania marketingových služieb. V tejto analýze by sa nemalo prihliadať na všeobecný vplyv takýchto služieb na cestovný ruch a hospodársku činnosť v regióne. Do úvahy by sa mal brať len vplyv týchto služieb na ziskovosť letiska, keďže to je jediným záujmom hypotetického súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(429)

Pri analyzovaní sporných opatrení je potrebné preskúmať prínosy, ktoré by tento hypotetický súkromný subjekt v trhovom hospodárstve motivovaný vyhliadkou ziskov mohol získať z nakupovania marketingových služieb. V tejto analýze by sa nemalo prihliadať na všeobecný vplyv takýchto služieb na cestovný ruch a hospodársku činnosť v regióne. Do úvahy by sa mal brať len vplyv týchto služieb na ziskovosť letiska, keďže to je jediným záujmom hypotetického súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (430) | Marketingové služby môžu v zásade potenciálne stimulovať dopravu cestujúcich na letových trasách, na ktoré sa vzťahujú dohody o marketingových službách a dohody o letiskových službách, keďže marketingové služby majú podporovať tieto letové trasy. Hoci tento vplyv je prínosný predovšetkým pre príslušného leteckého dopravcu, možno predpokladať, že je prínosný aj pre prevádzkovateľa letiska. Zvýšenie dopravy cestujúcich môže navyše viesť k zvýšeniu príjmov, ktoré prevádzkovateľovi letiska prinášajú určité letiskové poplatky, aj k zvýšeniu príjmov z iných ako leteckých činností, najmä z parkovísk, reštaurácií a iných podnikov, ktoré sa nachádzajú na letisku a ktorých obrat v plnej miere alebo čiastočne pripadá prevádzkovateľovi letiska. |
| --- | --- |

(430)

Marketingové služby môžu v zásade potenciálne stimulovať dopravu cestujúcich na letových trasách, na ktoré sa vzťahujú dohody o marketingových službách a dohody o letiskových službách, keďže marketingové služby majú podporovať tieto letové trasy. Hoci tento vplyv je prínosný predovšetkým pre príslušného leteckého dopravcu, možno predpokladať, že je prínosný aj pre prevádzkovateľa letiska. Zvýšenie dopravy cestujúcich môže navyše viesť k zvýšeniu príjmov, ktoré prevádzkovateľovi letiska prinášajú určité letiskové poplatky, aj k zvýšeniu príjmov z iných ako leteckých činností, najmä z parkovísk, reštaurácií a iných podnikov, ktoré sa nachádzajú na letisku a ktorých obrat v plnej miere alebo čiastočne pripadá prevádzkovateľovi letiska.

| (431) | Súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, ktorý by prevádzkoval letisko Alghero namiesto spoločnosti So.Ge.A.AL a regiónu Sardínie RAS, by preto zobral do úvahy tento možný pozitívny účinok pri uvažovaní o uzatvorení dohody o marketingových službách a príslušnej dohody o letiskových poplatkoch. Súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by zohľadnil vplyv danej letovej trasy na budúce príjmy a náklady, v tomto prípade odhadnutím zvýšenia počtu cestujúcich využívajúcich tieto trasy, čím by bol vyjadrený možný pozitívny účinok marketingových služieb vo forme väčšieho očakávaného pomeru zaťaženia (alebo ukazovateľa zaťaženia) (107) pre tieto letové trasy. Tento vplyv by okrem toho hodnotil s prihliadnutím na celé prevádzkové obdobie daných letových trás v súlade s vymedzeniami dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách. |
| --- | --- |

(431)

Súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, ktorý by prevádzkoval letisko Alghero namiesto spoločnosti So.Ge.A.AL a regiónu Sardínie RAS, by preto zobral do úvahy tento možný pozitívny účinok pri uvažovaní o uzatvorení dohody o marketingových službách a príslušnej dohody o letiskových poplatkoch. Súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by zohľadnil vplyv danej letovej trasy na budúce príjmy a náklady, v tomto prípade odhadnutím zvýšenia počtu cestujúcich využívajúcich tieto trasy, čím by bol vyjadrený možný pozitívny účinok marketingových služieb vo forme väčšieho očakávaného pomeru zaťaženia (alebo ukazovateľa zaťaženia) (107) pre tieto letové trasy. Tento vplyv by okrem toho hodnotil s prihliadnutím na celé prevádzkové obdobie daných letových trás v súlade s vymedzeniami dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách.

| (432) | Komisia súhlasí so spoločnosťou Ryanair v tejto otázke, konkrétne že dohody o marketingových službách nevytvárajú prevádzkovateľovi letiska len náklady, ale možno očakávať, že povedú aj k prínosom. |
| --- | --- |

(432)

Komisia súhlasí so spoločnosťou Ryanair v tejto otázke, konkrétne že dohody o marketingových službách nevytvárajú prevádzkovateľovi letiska len náklady, ale možno očakávať, že povedú aj k prínosom.

| (433) | Ďalej treba určiť, či by hypotetický hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve, ktorý by prevádzkoval letisko Alghero, mohol rozumne očakávať a kvantifikovať iné prínosy ako len dobré meno značky, to znamená iné prínosy ako tie, ktoré vyplývajú z kladného účinku na dopravu cestujúcich na letových trasách, ktorých sa týka dohoda o marketingových službách, počas obdobia prevádzkovania týchto trás podľa ustanovení dohody o marketingových službách alebo dohody o letiskových službách. |
| --- | --- |

(433)

Ďalej treba určiť, či by hypotetický hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve, ktorý by prevádzkoval letisko Alghero, mohol rozumne očakávať a kvantifikovať iné prínosy ako len dobré meno značky, to znamená iné prínosy ako tie, ktoré vyplývajú z kladného účinku na dopravu cestujúcich na letových trasách, ktorých sa týka dohoda o marketingových službách, počas obdobia prevádzkovania týchto trás podľa ustanovení dohody o marketingových službách alebo dohody o letiskových službách.

| (434) | Spoločnosť Ryanair podporuje tento argument, najmä vo svojej štúdii zo 17. januára 2014. Táto štúdia vychádza z teórie, podľa ktorej marketingové služby, ktoré získal prevádzkovateľ letiska, môžu zlepšovať dobré meno značky letiska, a teda udržateľne zvyšovať počet cestujúcich, ktorí využívajú toto letisko, nad rámec letových trás, ktorých sa týka dohoda o marketingových službách a dohoda o letiskových službách, počas obdobia prevádzky vymedzeného v týchto dohodách. Spoločnosť Ryanair v tejto štúdii konkrétne tvrdila, že tieto marketingové služby budú vytvárať udržateľný kladný vplyv na dopravu cestujúcich aj po skončení platnosti dohody o marketingových službách. Taliansko sa stotožňuje s týmto názorom a v rekonštruovanej analýze ziskovosti ex ante v súvislosti s dohodami so spoločnosťou Ryanair boli zohľadnené prínosy marketingových služieb, ako je zhrnuté v tabuľke 8 ďalej v texte. |
| --- | --- |

(434)

Spoločnosť Ryanair podporuje tento argument, najmä vo svojej štúdii zo 17. januára 2014. Táto štúdia vychádza z teórie, podľa ktorej marketingové služby, ktoré získal prevádzkovateľ letiska, môžu zlepšovať dobré meno značky letiska, a teda udržateľne zvyšovať počet cestujúcich, ktorí využívajú toto letisko, nad rámec letových trás, ktorých sa týka dohoda o marketingových službách a dohoda o letiskových službách, počas obdobia prevádzky vymedzeného v týchto dohodách. Spoločnosť Ryanair v tejto štúdii konkrétne tvrdila, že tieto marketingové služby budú vytvárať udržateľný kladný vplyv na dopravu cestujúcich aj po skončení platnosti dohody o marketingových službách. Taliansko sa stotožňuje s týmto názorom a v rekonštruovanej analýze ziskovosti ex ante v súvislosti s dohodami so spoločnosťou Ryanair boli zohľadnené prínosy marketingových služieb, ako je zhrnuté v tabuľke 8 ďalej v texte.

| (435) | V tejto súvislosti je najskôr vhodné poznamenať, že žiadna skutočnosť nenaznačuje, že pri uzatváraní dohôd o marketingových službách, na ktoré je zamerané formálne vyšetrovacie konanie, prevádzkovateľ letiska ani región Sardínie RAS neposudzovali a už vôbec nevyčíslili možný kladný vplyv dohôd o marketingových službách nad rámec letových trás, na ktoré sa vzťahujú tieto dohody, alebo možnosť, že takýto vplyv by pretrvával aj po skončení platnosti týchto dohôd. |
| --- | --- |

(435)

V tejto súvislosti je najskôr vhodné poznamenať, že žiadna skutočnosť nenaznačuje, že pri uzatváraní dohôd o marketingových službách, na ktoré je zamerané formálne vyšetrovacie konanie, prevádzkovateľ letiska ani región Sardínie RAS neposudzovali a už vôbec nevyčíslili možný kladný vplyv dohôd o marketingových službách nad rámec letových trás, na ktoré sa vzťahujú tieto dohody, alebo možnosť, že takýto vplyv by pretrvával aj po skončení platnosti týchto dohôd.

| (436) | Udržateľnú povahu tohto vplyvu navyše nemožno posudzovať na základe dostupných informácií. Možno pripustiť, že reklama letiska Alghero a regiónu Sardínie na webovom sídle spoločnosti Ryanair mohla povzbudiť osoby, ktoré navštívili túto lokalitu, aby si kúpili letenky spoločnosti Ryanair na letisko Alghero vo chvíli, keď sa k nim dostala táto reklama alebo krátko na to. Je však veľmi nepravdepodobné, že účinok tejto reklamy na návštevníkov pretrvával a ovplyvňoval kúpu leteniek po niekoľkých týždňoch od návštevy webového sídla spoločnosti Ryanair. Reklamná kampaň bude mať pravdepodobnejšie trvalý vplyv, ak sa reklamné činnosti vykonávajú pomocou viacerých reklamných prostriedkov, ktorým sú spotrebitelia často vystavení počas daného obdobia. Takýto trvalý vplyv by bolo možné dosiahnuť napríklad reklamnou kampaňou vo všeobecných televíznych a rozhlasových staniciach, na často navštevovaných webových sídlach a/alebo na rôznych reklamných pútačoch umiestnených v exteriéri alebo v interiéri verejných miest, ak by spotrebitelia boli pravidelne vystavení týmto médiám. Reklamná činnosť, ktorá je obmedzená len na webové sídlo spoločnosti Ryanair, má však veľmi malý potenciál dosiahnuť vplyv, ktorý významne presahuje rámec trvania reklamnej činnosti. |
| --- | --- |

(436)

Udržateľnú povahu tohto vplyvu navyše nemožno posudzovať na základe dostupných informácií. Možno pripustiť, že reklama letiska Alghero a regiónu Sardínie na webovom sídle spoločnosti Ryanair mohla povzbudiť osoby, ktoré navštívili túto lokalitu, aby si kúpili letenky spoločnosti Ryanair na letisko Alghero vo chvíli, keď sa k nim dostala táto reklama alebo krátko na to. Je však veľmi nepravdepodobné, že účinok tejto reklamy na návštevníkov pretrvával a ovplyvňoval kúpu leteniek po niekoľkých týždňoch od návštevy webového sídla spoločnosti Ryanair. Reklamná kampaň bude mať pravdepodobnejšie trvalý vplyv, ak sa reklamné činnosti vykonávajú pomocou viacerých reklamných prostriedkov, ktorým sú spotrebitelia často vystavení počas daného obdobia. Takýto trvalý vplyv by bolo možné dosiahnuť napríklad reklamnou kampaňou vo všeobecných televíznych a rozhlasových staniciach, na často navštevovaných webových sídlach a/alebo na rôznych reklamných pútačoch umiestnených v exteriéri alebo v interiéri verejných miest, ak by spotrebitelia boli pravidelne vystavení týmto médiám. Reklamná činnosť, ktorá je obmedzená len na webové sídlo spoločnosti Ryanair, má však veľmi malý potenciál dosiahnuť vplyv, ktorý významne presahuje rámec trvania reklamnej činnosti.

| (437) | V skutočnosti je veľmi pravdepodobné, že väčšina ľudí nenavštevuje webové sídlo spoločnosti Ryanair dostatočne často na to, aby si len na jeho základe vedeli jasne vybaviť príslušný región. Tento argument dobre podporujú dva faktory. Po prvé, podľa podmienok dohôd o marketingových službách bola reklama na Alghero a región Sardínie na domovskej stránke spoločnosti Ryanair obmedzená na jeden odsek obsahujúci 150 slov s názvom Najlepších päť činností na stránke destinácie Alghero a na uvedenie odkazu na domovskej stránke www.ryanair.com prepojeného na lokalitu, ktorú sprístupnila spoločnosť So.Ge.A.AL. Komisia sa domnieva, že typom propagačných činností (jednoduchý odkaz s obmedzenou marketingovou hodnotou) je značne obmedzený účinok týchto činností po ukončení propagácie, najmä keď sú tieto činnosti obmedzené len na webové sídlo spoločnosti Ryanair a nie sú podporené žiadnymi inými médiami. Po druhé, marketingové činnosti stanovené v dohodách uzatvorených so spoločnosťou AMS sa zväčša týkali webového sídla pre destináciu letiska Alghero. Je veľmi nepravdepodobné, že väčšina ľudí navštívi často túto stránku, a ak áno, je to pravdepodobne preto, že sa už zaujímajú o túto destináciu. |
| --- | --- |

(437)

V skutočnosti je veľmi pravdepodobné, že väčšina ľudí nenavštevuje webové sídlo spoločnosti Ryanair dostatočne často na to, aby si len na jeho základe vedeli jasne vybaviť príslušný región. Tento argument dobre podporujú dva faktory. Po prvé, podľa podmienok dohôd o marketingových službách bola reklama na Alghero a región Sardínie na domovskej stránke spoločnosti Ryanair obmedzená na jeden odsek obsahujúci 150 slov s názvom Najlepších päť činností na stránke destinácie Alghero a na uvedenie odkazu na domovskej stránke www.ryanair.com prepojeného na lokalitu, ktorú sprístupnila spoločnosť So.Ge.A.AL. Komisia sa domnieva, že typom propagačných činností (jednoduchý odkaz s obmedzenou marketingovou hodnotou) je značne obmedzený účinok týchto činností po ukončení propagácie, najmä keď sú tieto činnosti obmedzené len na webové sídlo spoločnosti Ryanair a nie sú podporené žiadnymi inými médiami. Po druhé, marketingové činnosti stanovené v dohodách uzatvorených so spoločnosťou AMS sa zväčša týkali webového sídla pre destináciu letiska Alghero. Je veľmi nepravdepodobné, že väčšina ľudí navštívi často túto stránku, a ak áno, je to pravdepodobne preto, že sa už zaujímajú o túto destináciu.

| (438) | Takže aj keď by marketingové služby zvýšili dopravu cestujúcich na letových trasách, ktorých sa týkali dohody o marketingových službách počas obdobia ich vykonávania, je veľmi pravdepodobné, po tomto období bude tento účinok nulový alebo zanedbateľný. |
| --- | --- |

(438)

Takže aj keď by marketingové služby zvýšili dopravu cestujúcich na letových trasách, ktorých sa týkali dohody o marketingových službách počas obdobia ich vykonávania, je veľmi pravdepodobné, po tomto období bude tento účinok nulový alebo zanedbateľný.

| (439) | Zo štúdií spoločnosti Ryanair zo 17. a 31. januára 2014 tiež vyplýva, že tvorba ziskov, ktoré by presahovali letové trasy, ktorých sa týkali tieto dohody, alebo by trvali aj po období prevádzkovania týchto trás podľa ustanovení dohôd o marketingových službách a dohôd o letiskových službách, sú mimoriadne neisté a nemožno ich kvantifikovať v dostatočne spoľahlivej miere, ktorú by obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve považoval za postačujúcu. |
| --- | --- |

(439)

Zo štúdií spoločnosti Ryanair zo 17. a 31. januára 2014 tiež vyplýva, že tvorba ziskov, ktoré by presahovali letové trasy, ktorých sa týkali tieto dohody, alebo by trvali aj po období prevádzkovania týchto trás podľa ustanovení dohôd o marketingových službách a dohôd o letiskových službách, sú mimoriadne neisté a nemožno ich kvantifikovať v dostatočne spoľahlivej miere, ktorú by obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve považoval za postačujúcu.

| (440) | Napríklad podľa štúdie zo 17. januára 2014: „budúce prírastkové zisky po plánovanom ukončení dohody o letiskových službách sú prirodzene neisté“. Ďalej sú v tejto štúdii navrhnuté dve metódy na hodnotenie a priori pozitívnych účinkov dohôd o marketingových službách: metodika založená na peňažnom toku a metodika kapitalizácie. |
| --- | --- |

(440)

Napríklad podľa štúdie zo 17. januára 2014: „budúce prírastkové zisky po plánovanom ukončení dohody o letiskových službách sú prirodzene neisté“. Ďalej sú v tejto štúdii navrhnuté dve metódy na hodnotenie a priori pozitívnych účinkov dohôd o marketingových službách: metodika založená na peňažnom toku a metodika kapitalizácie.

| (441) | Prístup založený na peňažnom toku pozostáva z hodnotenia ziskov plynúcich z dohôd o marketingových službách a dohôd o letiskových službách posúdením budúcich príjmov, ktoré prevádzkovateľ letiska môže dosiahnuť na základe marketingových služieb a na základe dohody o letiskových službách po odpočítaní príslušných nákladov. V prístupe založenom na kapitalizácii sa k zlepšeniu dobrého mena značky letiska vďaka marketingovým službám pristupuje ako k nehmotnému majetku nadobudnutému za cenu stanovenú v dohodách o marketingových službách. |
| --- | --- |

(441)

Prístup založený na peňažnom toku pozostáva z hodnotenia ziskov plynúcich z dohôd o marketingových službách a dohôd o letiskových službách posúdením budúcich príjmov, ktoré prevádzkovateľ letiska môže dosiahnuť na základe marketingových služieb a na základe dohody o letiskových službách po odpočítaní príslušných nákladov. V prístupe založenom na kapitalizácii sa k zlepšeniu dobrého mena značky letiska vďaka marketingovým službám pristupuje ako k nehmotnému majetku nadobudnutému za cenu stanovenú v dohodách o marketingových službách.

| (442) | V štúdii zo 17. januára 2014 sú však vyzdvihnuté hlavné ťažkosti prístupu založeného na kapitalizácii a je ukázané, že výsledky dosiahnuté prostredníctvom tejto metódy môžu byť nespoľahlivé; je v nej uvedené, že prístup založený na peňažnom toku je lepší. V štúdii je konkrétne uvedené, že „v prístupe kapitalizácie sa zohľadňuje len časť marketingových výdavkov, ktorá je pripísateľná nehnuteľnému majetku letiska. Môže však byť ťažké identifikovať časť marketingových výdavkov, ktorá je zameraná na tvorbu očakávaných budúcich príjmov pre letisko (konkrétne investícia do nehmotného majetku letiska) na rozdiel od tvorby bežných tržieb pre letisko.“ Ešte je v nej zdôraznené, že „na vykonanie prístupu založeného na kapitalizácii je potrebné odhadnúť priemernú dĺžku času, počas ktorého je letisko schopné udržať zákazníka na základe marketingovej kampane spoločnosti AMS. V praxi je z dôvodu nedostatočných údajov veľmi ťažké odhadnúť priemerný čas zadržania zákazníka na základe kampane spoločnosti AMS.“ |
| --- | --- |

(442)

V štúdii zo 17. januára 2014 sú však vyzdvihnuté hlavné ťažkosti prístupu založeného na kapitalizácii a je ukázané, že výsledky dosiahnuté prostredníctvom tejto metódy môžu byť nespoľahlivé; je v nej uvedené, že prístup založený na peňažnom toku je lepší. V štúdii je konkrétne uvedené, že „v prístupe kapitalizácie sa zohľadňuje len časť marketingových výdavkov, ktorá je pripísateľná nehnuteľnému majetku letiska. Môže však byť ťažké identifikovať časť marketingových výdavkov, ktorá je zameraná na tvorbu očakávaných budúcich príjmov pre letisko (konkrétne investícia do nehmotného majetku letiska) na rozdiel od tvorby bežných tržieb pre letisko.“ Ešte je v nej zdôraznené, že „na vykonanie prístupu založeného na kapitalizácii je potrebné odhadnúť priemernú dĺžku času, počas ktorého je letisko schopné udržať zákazníka na základe marketingovej kampane spoločnosti AMS. V praxi je z dôvodu nedostatočných údajov veľmi ťažké odhadnúť priemerný čas zadržania zákazníka na základe kampane spoločnosti AMS.“

| (443) | V štúdii z 31. januára 2014 je navrhnuté praktické použitie postupu vychádzajúceho z prístupu na základe peňažného toku. Podľa tohto prístupu prínosy plynúce z dohôd o marketingových službách a dohôd o letiskových službách, ktoré zachádzajú nad rámec skončenia platnosti dohody o marketingových službách, majú podobu tzv. konečnej hodnoty, ktorá sa vypočíta v deň skončenia platnosti dohody. Konečná hodnota sa vypočítava z prírastkových ziskov letiska (bez platieb spoločnosti AMS) v poslednom roku dohody o letiskových poplatkoch, potom sa upraví na zohľadnenie miery rastu trhu s leteckou dopravou v Európe a faktora pravdepodobnosti, ktorý má vyjadriť kapacitu dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách prispieť k ziskom letiska po ich ukončení. Taliansko navrhlo rovnakú metódu výpočtu konečnej hodnoty v správe o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2014 (pozri odôvodnenie 471). |
| --- | --- |

(443)

V štúdii z 31. januára 2014 je navrhnuté praktické použitie postupu vychádzajúceho z prístupu na základe peňažného toku. Podľa tohto prístupu prínosy plynúce z dohôd o marketingových službách a dohôd o letiskových službách, ktoré zachádzajú nad rámec skončenia platnosti dohody o marketingových službách, majú podobu tzv. konečnej hodnoty, ktorá sa vypočíta v deň skončenia platnosti dohody. Konečná hodnota sa vypočítava z prírastkových ziskov letiska (bez platieb spoločnosti AMS) v poslednom roku dohody o letiskových poplatkoch, potom sa upraví na zohľadnenie miery rastu trhu s leteckou dopravou v Európe a faktora pravdepodobnosti, ktorý má vyjadriť kapacitu dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách prispieť k ziskom letiska po ich ukončení. Taliansko navrhlo rovnakú metódu výpočtu konečnej hodnoty v správe o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2014 (pozri odôvodnenie 471).

| (444) | Táto schopnosť tvoriť trvalý zisk vyplýva podľa štúdie z 31. januára 2014 z rôznych faktorov „vrátane väčšej známosti a silnejšej značky, ako aj vonkajších vplyvov siete a pravidelných cestujúcich“, hoci o týchto faktoroch nie sú uvedené bližšie spresnenia. |
| --- | --- |

(444)

Táto schopnosť tvoriť trvalý zisk vyplýva podľa štúdie z 31. januára 2014 z rôznych faktorov „vrátane väčšej známosti a silnejšej značky, ako aj vonkajších vplyvov siete a pravidelných cestujúcich“, hoci o týchto faktoroch nie sú uvedené bližšie spresnenia.

| (445) | V štúdii z 31. januára 2014 je navrhnutý faktor pravdepodobnosti 30 %, čo sa považuje za obozretné. V štúdii však nie sú uvedené žiadne závažné dôkazy v tejto súvislosti, či už z kvantitatívneho alebo kvalitatívneho pohľadu. Neopiera sa o žiadnu faktickú skutočnosť vyplývajúcu z činnosti spoločnosti Ryanair alebo z trhu leteckej dopravy alebo letiskových služieb, ktorou by sa podložila táto sadzba 30 %. Nie je stanovená žiadna súvislosť medzi touto sadzbou a faktormi, ktoré uvádza veľmi stručne (známosť, silná značka, vonkajšie vplyvy siete a pravidelní cestujúci) a ktoré majú predĺžiť prínosy plynúce z dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách po skončení ich platnosti. Napokon sa nijako neodvoláva na konkrétny obsah marketingových služieb stanovených v rôznych dohodách so spoločnosťou AMS, keď sa analyzuje, do akej miery by tieto služby mohli ovplyvniť faktory uvedené v odôvodnení 444. |
| --- | --- |

(445)

V štúdii z 31. januára 2014 je navrhnutý faktor pravdepodobnosti 30 %, čo sa považuje za obozretné. V štúdii však nie sú uvedené žiadne závažné dôkazy v tejto súvislosti, či už z kvantitatívneho alebo kvalitatívneho pohľadu. Neopiera sa o žiadnu faktickú skutočnosť vyplývajúcu z činnosti spoločnosti Ryanair alebo z trhu leteckej dopravy alebo letiskových služieb, ktorou by sa podložila táto sadzba 30 %. Nie je stanovená žiadna súvislosť medzi touto sadzbou a faktormi, ktoré uvádza veľmi stručne (známosť, silná značka, vonkajšie vplyvy siete a pravidelní cestujúci) a ktoré majú predĺžiť prínosy plynúce z dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách po skončení ich platnosti. Napokon sa nijako neodvoláva na konkrétny obsah marketingových služieb stanovených v rôznych dohodách so spoločnosťou AMS, keď sa analyzuje, do akej miery by tieto služby mohli ovplyvniť faktory uvedené v odôvodnení 444.

| (446) | Navyše nie je preukázaná existencia pravdepodobnosti, že po skončení platnosti dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách budú zisky plynúce z týchto dohôd pre prevádzkovateľa letiska v poslednom roku ich uplatňovania pokračovať v budúcnosti. Nie sú uvedené ani žiadne dôkazy, že miera rastu trhu leteckej dopravy v Európe je užitočný ukazovateľ na hodnotenie vplyvu dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách na dané letisko. |
| --- | --- |

(446)

Navyše nie je preukázaná existencia pravdepodobnosti, že po skončení platnosti dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách budú zisky plynúce z týchto dohôd pre prevádzkovateľa letiska v poslednom roku ich uplatňovania pokračovať v budúcnosti. Nie sú uvedené ani žiadne dôkazy, že miera rastu trhu leteckej dopravy v Európe je užitočný ukazovateľ na hodnotenie vplyvu dohody o letiskových službách a dohody o marketingových službách na dané letisko.

| (447) | Obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, ktorý by posudzoval, či je alebo nie je v jeho záujme uzatvoriť dohodu, by s veľmi malou pravdepodobnosťou prihliadal na tzv. konečnú hodnotu vypočítanú podľa metódy, ktorú navrhli spoločnosť Ryanair a Taliansko. Zo štúdie z 31. januára 2014 teda vyplýva, že metóda založená na peňažnom toku by priniesla len veľmi neisté a nespoľahlivé výsledky, a to isté platí aj pre metódu založenú na kapitalizácii. |
| --- | --- |

(447)

Obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, ktorý by posudzoval, či je alebo nie je v jeho záujme uzatvoriť dohodu, by s veľmi malou pravdepodobnosťou prihliadal na tzv. konečnú hodnotu vypočítanú podľa metódy, ktorú navrhli spoločnosť Ryanair a Taliansko. Zo štúdie z 31. januára 2014 teda vyplýva, že metóda založená na peňažnom toku by priniesla len veľmi neisté a nespoľahlivé výsledky, a to isté platí aj pre metódu založenú na kapitalizácii.

| (448) | Marketingové služby sú navyše jasne zamerané na osoby, ktoré pravdepodobne použijú trasu, ktorej sa týka dohoda o marketingových službách. Ak táto trasa nebude obnovená po skončení platnosti dohody o letiskových službách, je nepravdepodobné, že marketingové služby budú mať aj naďalej kladný vplyv na dopravu cestujúcich nad rámec tohto skončenia platnosti. Pre prevádzkovateľa letiska je však veľmi náročné zhodnotiť pravdepodobnosť, že letecký dopravca bude pokračovať v prevádzke trasy nad rámec obdobia, počas ktorého sa zaviazal zabezpečovať prevádzku v dohode o letiskových službách. Najmä nízkonákladoví leteckí dopravcovia preukázali, že keď ide o otvorenie a ukončenie trás, veľmi citlivo reagujú na trhové podmienky, ktoré sa väčšinou menia veľmi rýchlo. Napríklad Taliansko v tejto veci uviedlo, že spoločnosť Germanwings sa rozhodla ukončiť činnosť na letisku Alghero len po jednom roku, takže jej dohoda so spoločnosťou So.Ge.A.AL nebola plnená počas celého obdobia platnosti (dopravca uzavrel s letiskom dohodu na tri roky), lebo neprinášala dostatočný objem dopravy na dosiahnutie prahu ziskovosti. Z dokumentov v spise tiež vyplýva, že spoločnosť Ryanair najmenej raz (v roku 2009) prehodnocovala svoju činnosť na letisku Alghero. Pri uzatváraní transakcie, ktorá sa skúma v tejto veci, by sa teda obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve nespoliehal na to, že letecký dopravca predĺži prevádzku danej trasy po skončení platnosti dohody. |
| --- | --- |

(448)

Marketingové služby sú navyše jasne zamerané na osoby, ktoré pravdepodobne použijú trasu, ktorej sa týka dohoda o marketingových službách. Ak táto trasa nebude obnovená po skončení platnosti dohody o letiskových službách, je nepravdepodobné, že marketingové služby budú mať aj naďalej kladný vplyv na dopravu cestujúcich nad rámec tohto skončenia platnosti. Pre prevádzkovateľa letiska je však veľmi náročné zhodnotiť pravdepodobnosť, že letecký dopravca bude pokračovať v prevádzke trasy nad rámec obdobia, počas ktorého sa zaviazal zabezpečovať prevádzku v dohode o letiskových službách. Najmä nízkonákladoví leteckí dopravcovia preukázali, že keď ide o otvorenie a ukončenie trás, veľmi citlivo reagujú na trhové podmienky, ktoré sa väčšinou menia veľmi rýchlo. Napríklad Taliansko v tejto veci uviedlo, že spoločnosť Germanwings sa rozhodla ukončiť činnosť na letisku Alghero len po jednom roku, takže jej dohoda so spoločnosťou So.Ge.A.AL nebola plnená počas celého obdobia platnosti (dopravca uzavrel s letiskom dohodu na tri roky), lebo neprinášala dostatočný objem dopravy na dosiahnutie prahu ziskovosti. Z dokumentov v spise tiež vyplýva, že spoločnosť Ryanair najmenej raz (v roku 2009) prehodnocovala svoju činnosť na letisku Alghero. Pri uzatváraní transakcie, ktorá sa skúma v tejto veci, by sa teda obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve nespoliehal na to, že letecký dopravca predĺži prevádzku danej trasy po skončení platnosti dohody.

| (449) | V neposlednom rade Komisia poznamenáva, že Taliansko nepoužilo tento prístup založený na začlenení konečnej hodnoty, ktorý použilo v rekonštrukcii analýzy ziskovosti ex ante dohôd z rokov 2006 a 2010, keď posudzovalo ziskovosť dohôd uzatvorených s inými leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku, hoci s prevádzkovateľom letiska boli uzatvorené marketingové dohody. Argumentácia Talianska v tejto súvislosti je založená na skutočnosti, že počet možných návštevníkov webových sídel iných spoločností ako spoločnosti Ryanair je výrazne nižší ako počet návštevníkov ryanair.com. So zreteľom na túto omnoho nižšiu obľúbenosť by nebolo relevantné kvantifikovať konečnú hodnotu v analýze ziskovosti dohôd s inými leteckými dopravcami. Komisia však poznamenáva, že do roku 2006 uzatvárala spoločnosť So.Ge.A.AL marketingové dohody so spoločnosťou Ryanair a nie so spoločnosťou AMS. Konečná hodnota sa nepovažovala za faktor ovplyvňujúci budúce prínosy získané po ukončení platnosti marketingových dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťou Ryanair v rokoch 2002 a 2003. |
| --- | --- |

(449)

V neposlednom rade Komisia poznamenáva, že Taliansko nepoužilo tento prístup založený na začlenení konečnej hodnoty, ktorý použilo v rekonštrukcii analýzy ziskovosti ex ante dohôd z rokov 2006 a 2010, keď posudzovalo ziskovosť dohôd uzatvorených s inými leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku, hoci s prevádzkovateľom letiska boli uzatvorené marketingové dohody. Argumentácia Talianska v tejto súvislosti je založená na skutočnosti, že počet možných návštevníkov webových sídel iných spoločností ako spoločnosti Ryanair je výrazne nižší ako počet návštevníkov ryanair.com. So zreteľom na túto omnoho nižšiu obľúbenosť by nebolo relevantné kvantifikovať konečnú hodnotu v analýze ziskovosti dohôd s inými leteckými dopravcami. Komisia však poznamenáva, že do roku 2006 uzatvárala spoločnosť So.Ge.A.AL marketingové dohody so spoločnosťou Ryanair a nie so spoločnosťou AMS. Konečná hodnota sa nepovažovala za faktor ovplyvňujúci budúce prínosy získané po ukončení platnosti marketingových dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťou Ryanair v rokoch 2002 a 2003.

| (450) | Z odôvodnení 428 až 449 je jasné, že jediný prínos, ktorý by obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve očakával na základe dohody o marketingových službách a na ktorý by kvantitatívne prihliadal pri rozhodovaní o tom, či uzatvoriť alebo neuzatvoriť takúto dohodu v spojení s dohodou o letiskových službách, by bol možný kladný vplyv marketingových služieb na počet cestujúcich, ktorí by využívali trasy, ktorých sa predmetné dohody týkajú, počas obdobia prevádzky týchto trás podľa ustanovení dohôd. Komisia sa domnieva, že všetky ostatné možné prínosy sú príliš neisté, aby ich bolo možné kvantifikovať a prihliadať na ne. |
| --- | --- |

(450)

Z odôvodnení 428 až 449 je jasné, že jediný prínos, ktorý by obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve očakával na základe dohody o marketingových službách a na ktorý by kvantitatívne prihliadal pri rozhodovaní o tom, či uzatvoriť alebo neuzatvoriť takúto dohodu v spojení s dohodou o letiskových službách, by bol možný kladný vplyv marketingových služieb na počet cestujúcich, ktorí by využívali trasy, ktorých sa predmetné dohody týkajú, počas obdobia prevádzky týchto trás podľa ustanovení dohôd. Komisia sa domnieva, že všetky ostatné možné prínosy sú príliš neisté, aby ich bolo možné kvantifikovať a prihliadať na ne.

12.2.1.2.4.   Posúdenie prírastkových nákladov a príjmov

| (451) | Komisia musí so zreteľom na úvahy v odôvodneniach 398 až 450 na účely uplatnenia zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve i) analyzovať každú dohodu o letiskových službách spoločne s marketingovou dohodou, ak existuje, vrátane prípadov, keď bola takáto dohoda podpísaná so spoločnosťou AMS, a ii) určiť prírastkové náklady a príjmy, ktoré by bolo možné odôvodnene očakávať od každej spoločnej transakcie, pričom sa zohľadní účinok marketingových dohôd na očakávané koeficienty zaťaženia. |
| --- | --- |

(451)

Komisia musí so zreteľom na úvahy v odôvodneniach 398 až 450 na účely uplatnenia zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve i) analyzovať každú dohodu o letiskových službách spoločne s marketingovou dohodou, ak existuje, vrátane prípadov, keď bola takáto dohoda podpísaná so spoločnosťou AMS, a ii) určiť prírastkové náklady a príjmy, ktoré by bolo možné odôvodnene očakávať od každej spoločnej transakcie, pričom sa zohľadní účinok marketingových dohôd na očakávané koeficienty zaťaženia.

Dohody so spoločnosťou Ryanair

| (452) | Dohody o letiskových službách, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťou Ryanair, sú uvedené v tabuľke 7:

  Tabuľka 7


  Dohody o letiskových službách, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťou Ryanair







  Dohoda
  (dátum podpisu) | Obdobie, počas ktorého mala dohoda platiť |
| --- | --- | --- |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2000
  (22. jún 2000) | 22. jún 2000 – 21. jún 2010 |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2002
  (25. január 2002) | 1. január 2002 – 31. december 2012 |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2003
  (1. september 2003) | 1. september 2003 – 1. september 2014 |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2006
  (3. apríl 2006) | 1. január 2006 – 31. december 2010 |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2010
  (20. október 2010) | 1. január 2010 – 31. december 2013 |

(452)

Dohody o letiskových službách, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťou Ryanair, sú uvedené v tabuľke 7:

Tabuľka 7

Dohody o letiskových službách, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťou Ryanair

Dohoda

(dátum podpisu)

Obdobie, počas ktorého mala dohoda platiť

Dohoda o letiskových službách z roku 2000

(22. jún 2000)

22. jún 2000 – 21. jún 2010

Dohoda o letiskových službách z roku 2002

(25. január 2002)

1. január 2002 – 31. december 2012

Dohoda o letiskových službách z roku 2003

(1. september 2003)

1. september 2003 – 1. september 2014

Dohoda o letiskových službách z roku 2006

(3. apríl 2006)

1. január 2006 – 31. december 2010

Dohoda o letiskových službách z roku 2010

(20. október 2010)

1. január 2010 – 31. december 2013

| (453) | Taliansko tvrdí, že spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala viacero obchodných plánov týkajúcich sa celkového rozvoja letiska v rôznych časoch v období rokov 2000 – 2010. Tieto obchodné plány obsahujú niekoľko odhadov počtu cestujúcich a príjmov v budúcnosti, ako aj určité informácie o nákladoch. Žiadny z týchto obchodných plánov sa však netýka osobitne konkrétnej dohody, ktorú spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero alebo so spoločnosťou AMS. Okrem toho sa nevzťahujú na celé obdobie platnosti dohôd spoločnosti So.Ge.A.AL s týmito leteckými dopravcami. |
| --- | --- |

(453)

Taliansko tvrdí, že spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala viacero obchodných plánov týkajúcich sa celkového rozvoja letiska v rôznych časoch v období rokov 2000 – 2010. Tieto obchodné plány obsahujú niekoľko odhadov počtu cestujúcich a príjmov v budúcnosti, ako aj určité informácie o nákladoch. Žiadny z týchto obchodných plánov sa však netýka osobitne konkrétnej dohody, ktorú spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila s leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero alebo so spoločnosťou AMS. Okrem toho sa nevzťahujú na celé obdobie platnosti dohôd spoločnosti So.Ge.A.AL s týmito leteckými dopravcami.

| (454) | Ako je uvedené vyššie, Taliansko rekonštruovalo analýzu ziskovosti ex ante dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe prírastkových nákladov a príjmov, ktoré mohol súkromný subjekt v trhovom hospodárstve konajúci namiesto spoločnosti So.Ge.A.AL odôvodnene očakávať v čase uzatvorenia každej z týchto dohôd v priebehu vyšetrovaného obdobia, t. j. v období rokov 2000 – 2010, ako je zhrnuté v tabuľke 8. Na základe týchto analýz mohla spoločnosť So.Ge.A.AL v čase uzatvorenia dohôd odôvodnene očakávať, že dohody so spoločnosťou Ryanair budú pre letisko ziskové. |
| --- | --- |

(454)

Ako je uvedené vyššie, Taliansko rekonštruovalo analýzu ziskovosti ex ante dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe prírastkových nákladov a príjmov, ktoré mohol súkromný subjekt v trhovom hospodárstve konajúci namiesto spoločnosti So.Ge.A.AL odôvodnene očakávať v čase uzatvorenia každej z týchto dohôd v priebehu vyšetrovaného obdobia, t. j. v období rokov 2000 – 2010, ako je zhrnuté v tabuľke 8. Na základe týchto analýz mohla spoločnosť So.Ge.A.AL v čase uzatvorenia dohôd odôvodnene očakávať, že dohody so spoločnosťou Ryanair budú pre letisko ziskové.

| (455) | Obchodný plán spoločnosti So.Ge.A.AL z roku 2000 bol použitý v rekonštruovanej analýze očakávanej ziskovosti dohôd o letiskových službách z rokov 2000, 2002 a 2003 a obchodné plány z rokov 2004 a 2009 boli použité v rekonštruovanej analýze dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010. |
| --- | --- |

(455)

Obchodný plán spoločnosti So.Ge.A.AL z roku 2000 bol použitý v rekonštruovanej analýze očakávanej ziskovosti dohôd o letiskových službách z rokov 2000, 2002 a 2003 a obchodné plány z rokov 2004 a 2009 boli použité v rekonštruovanej analýze dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010.

| (456) | Z obchodných plánov spoločnosti So.Ge.A.AL však nebolo možné vyvodiť všetky prírastkové príjmy a náklady spojené s každou dohodou so spoločnosťou Ryanair. V prípade kategórií prírastkových príjmov a nákladov, ktoré nebolo možné vyvodiť z obchodných plánov, vychádzalo Taliansko vo svojej analýze prírastkových ziskov dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťou Ryanair, z ustanovení dohôd o letiskových službách a marketingových dohôd. |
| --- | --- |

(456)

Z obchodných plánov spoločnosti So.Ge.A.AL však nebolo možné vyvodiť všetky prírastkové príjmy a náklady spojené s každou dohodou so spoločnosťou Ryanair. V prípade kategórií prírastkových príjmov a nákladov, ktoré nebolo možné vyvodiť z obchodných plánov, vychádzalo Taliansko vo svojej analýze prírastkových ziskov dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťou Ryanair, z ustanovení dohôd o letiskových službách a marketingových dohôd.

| (457) | V tabuľke 8 sú uvedené čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe správy o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2014. Skutočnosťou, že tieto čisté súčasné hodnoty sú všetky pozitívne, je potvrdené, že od prevádzkovateľa letiska bolo rozumné uzatvoriť dohody so spoločnosťou Ryanair.

  Tabuľka 8


  Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe správy o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2014
   (108)







  Dohoda | Čistá súčasná hodnota počas trvania dohody (v mil. EUR) (109) |
| --- | --- | --- |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2000 | [4 – 8] (110) |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2002 | [3 – 6] |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2003 | [9 – 12] |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2006 | [6 – 9] |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2010 | [9 – 12] |

(457)

V tabuľke 8 sú uvedené čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe správy o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2014. Skutočnosťou, že tieto čisté súčasné hodnoty sú všetky pozitívne, je potvrdené, že od prevádzkovateľa letiska bolo rozumné uzatvoriť dohody so spoločnosťou Ryanair.

Tabuľka 8

Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe správy o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2014
   (108)

Dohoda

Čistá súčasná hodnota počas trvania dohody (v mil. EUR) (109)

Dohoda o letiskových službách z roku 2000

[4 – 8] (110)

Dohoda o letiskových službách z roku 2002

[3 – 6]

Dohoda o letiskových službách z roku 2003

[9 – 12]

Dohoda o letiskových službách z roku 2006

[6 – 9]

Dohoda o letiskových službách z roku 2010

[9 – 12]

| (458) | Predpoklady, na ktoré sa prihliadalo na účely rekonštruovanej analýzy ziskovosti, sú opísané v odôvodneniach 459 až 471. |
| --- | --- |

(458)

Predpoklady, na ktoré sa prihliadalo na účely rekonštruovanej analýzy ziskovosti, sú opísané v odôvodneniach 459 až 471.

i)   Príjmy z leteckej činnosti

| (459) | Taliansko prihliadalo na rôzne kategórie príjmov z leteckej činnosti, konkrétne na príjmy z poplatkov, ako sú poplatky za pristátie, pozemnú obsluhu a predaj leteniek. Ak boli k dispozícii, používali sa poplatky stanovené v dohodách o leteckých službách. V prípade poplatkov, ktoré neboli uvedené v dohodách o leteckých službách, boli predpoklady založené na fakturačných údajoch, ktoré poskytla spoločnosť Ryanair. Taliansko však vysvetlilo, že fakturačné údaje spoločnosti Ryanair týkajúce sa poplatkov zodpovedajú zverejneným poplatkom spoločnosti So.Ge.A.AL za všetky letiskové služby okrem obsluhy. Spoločnosti Ryanair bola poskytnutá zľava z poplatkov za obsluhu so zreteľom na rozsah činnosti tohto dopravcu na letisku, čo bolo uvedené aj v dohodách o letiskových službách. |
| --- | --- |

(459)

Taliansko prihliadalo na rôzne kategórie príjmov z leteckej činnosti, konkrétne na príjmy z poplatkov, ako sú poplatky za pristátie, pozemnú obsluhu a predaj leteniek. Ak boli k dispozícii, používali sa poplatky stanovené v dohodách o leteckých službách. V prípade poplatkov, ktoré neboli uvedené v dohodách o leteckých službách, boli predpoklady založené na fakturačných údajoch, ktoré poskytla spoločnosť Ryanair. Taliansko však vysvetlilo, že fakturačné údaje spoločnosti Ryanair týkajúce sa poplatkov zodpovedajú zverejneným poplatkom spoločnosti So.Ge.A.AL za všetky letiskové služby okrem obsluhy. Spoločnosti Ryanair bola poskytnutá zľava z poplatkov za obsluhu so zreteľom na rozsah činnosti tohto dopravcu na letisku, čo bolo uvedené aj v dohodách o letiskových službách.

| (460) | Spoločnosť So.Ge.A.AL na účely získania prírastkových príjmov z leteckej činnosti doplnila informácie o cestujúcich a spiatočných letoch spoločnosti Ryanair z dohôd o letiskových službách o informácie získané z obchodných plánov. |
| --- | --- |

(460)

Spoločnosť So.Ge.A.AL na účely získania prírastkových príjmov z leteckej činnosti doplnila informácie o cestujúcich a spiatočných letoch spoločnosti Ryanair z dohôd o letiskových službách o informácie získané z obchodných plánov.

| (461) | V dohodách o letiskových službách z rokov 2000, 2002 a 2003 neboli uvedené žiadne projekcie dopravy. Prognózy dopravy pre analýzu dohôd z rokov 2000, 2002 a 2003 boli preto vyvodené z obchodného plánu spoločnosti So.Ge.A.AL z roku 2000, ktorý obsahoval projekcie objemu dopravy spoločnosti Ryanair na letisku. Hoci v dohodách o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 boli stanovené určité cieľové hodnoty objemu dopravy pre spoločnosť Ryanair, Taliansko vysvetlilo, že v týchto cieľových hodnotách neboli vyjadrené očakávania spoločnosti So.Ge.A.AL týkajúce sa celkovej úrovne objemu dopravy spoločnosti Ryanair na letisku. Spoločnosť So.Ge.A.AL považovala tieto cieľové hodnoty skôr za minimálne zmluvné záväzky spoločnosti Ryanair. Projekcie dopravy pre dohody o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 boli preto založené na obchodných plánoch, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala v čase najbližšom času pred dátumom podpísania dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 (konkrétne projekcie dopravy sú založené na obchodných plánoch spoločnosti So.Ge.A.AL z rokov 2004 a 2009). |
| --- | --- |

(461)

V dohodách o letiskových službách z rokov 2000, 2002 a 2003 neboli uvedené žiadne projekcie dopravy. Prognózy dopravy pre analýzu dohôd z rokov 2000, 2002 a 2003 boli preto vyvodené z obchodného plánu spoločnosti So.Ge.A.AL z roku 2000, ktorý obsahoval projekcie objemu dopravy spoločnosti Ryanair na letisku. Hoci v dohodách o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 boli stanovené určité cieľové hodnoty objemu dopravy pre spoločnosť Ryanair, Taliansko vysvetlilo, že v týchto cieľových hodnotách neboli vyjadrené očakávania spoločnosti So.Ge.A.AL týkajúce sa celkovej úrovne objemu dopravy spoločnosti Ryanair na letisku. Spoločnosť So.Ge.A.AL považovala tieto cieľové hodnoty skôr za minimálne zmluvné záväzky spoločnosti Ryanair. Projekcie dopravy pre dohody o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 boli preto založené na obchodných plánoch, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala v čase najbližšom času pred dátumom podpísania dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 (konkrétne projekcie dopravy sú založené na obchodných plánoch spoločnosti So.Ge.A.AL z rokov 2004 a 2009).

| (462) | So zreteľom na skutočnosť, že obchodné plány spoločnosti So.Ge.A.AL nepokrývajú celé obdobie jej zmluvných dohôd s leteckými dopravcami, v záujme rozšírenia analýzy ziskovosti na celé obdobie platnosti dohôd so spoločnosťou Ryanair boli v dvoch krokoch vypracované predpoklady leteckej dopravy (rotácií) a odletov cestujúcich na roky, ktoré neboli pokryté v obchodných plánoch. Najskôr bol odhadnutý počet spiatočných letov spoločnosti Ryanair aktualizovaním počtu spiatočných letov v poslednom roku uvedenom v obchodnom pláne, pričom sa predpokladal ročný nárast spiatočných letov o 19 %. Tento faktor rastu je založený na priemernom očakávanom raste obchodného plánu z roku 2000 v období rokov 2004 – 2006. Po druhé, na základe ročnej kapacity získanej z počtu spiatočných letov bol vypočítaný počet odlietajúcich cestujúcich vo zvyšnom období, pričom sa predpokladal koeficient zaťaženia 82 %, t. j. priemerný koeficient zaťaženia celej siete spoločnosti Ryanair v čase podpísania dohôd. |
| --- | --- |

(462)

So zreteľom na skutočnosť, že obchodné plány spoločnosti So.Ge.A.AL nepokrývajú celé obdobie jej zmluvných dohôd s leteckými dopravcami, v záujme rozšírenia analýzy ziskovosti na celé obdobie platnosti dohôd so spoločnosťou Ryanair boli v dvoch krokoch vypracované predpoklady leteckej dopravy (rotácií) a odletov cestujúcich na roky, ktoré neboli pokryté v obchodných plánoch. Najskôr bol odhadnutý počet spiatočných letov spoločnosti Ryanair aktualizovaním počtu spiatočných letov v poslednom roku uvedenom v obchodnom pláne, pričom sa predpokladal ročný nárast spiatočných letov o 19 %. Tento faktor rastu je založený na priemernom očakávanom raste obchodného plánu z roku 2000 v období rokov 2004 – 2006. Po druhé, na základe ročnej kapacity získanej z počtu spiatočných letov bol vypočítaný počet odlietajúcich cestujúcich vo zvyšnom období, pričom sa predpokladal koeficient zaťaženia 82 %, t. j. priemerný koeficient zaťaženia celej siete spoločnosti Ryanair v čase podpísania dohôd.

ii)   Príjmy z iných ako leteckých činností

| (463) | Predpoklady pre príjmy z iných ako leteckých činností vychádzali z obchodných plánov, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala v čase najbližšom k dátumu podpísania jednotlivých dohôd o letiskových službách, ako je uvedené v tabuľke 9:

  Tabuľka 9


  Predpoklady očakávaných príjmov z iných ako leteckých činností








  Dohoda | Príjmy z iných ako leteckých činností na odlietajúceho cestujúceho
  (v EUR) | Zdroj |
| --- | --- | --- | --- |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2000 | 1,96 – 2,38 | Obchodný plán z roku 2000 |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2002 | 2,17 – 2,38 | Obchodný plán z roku 2000 |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2003 | 2,17 – 2,38 | Obchodný plán z roku 2000 |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2006 | 4,31 – 4,64 | Obchodný plán z roku 2004 |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2010 | 6,02 – 6,47 | Obchodný plán z roku 2009 |

(463)

Predpoklady pre príjmy z iných ako leteckých činností vychádzali z obchodných plánov, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala v čase najbližšom k dátumu podpísania jednotlivých dohôd o letiskových službách, ako je uvedené v tabuľke 9:

Tabuľka 9

Predpoklady očakávaných príjmov z iných ako leteckých činností

Dohoda

Príjmy z iných ako leteckých činností na odlietajúceho cestujúceho

(v EUR)

Zdroj

Dohoda o letiskových službách z roku 2000

1,96 – 2,38

Obchodný plán z roku 2000

Dohoda o letiskových službách z roku 2002

2,17 – 2,38

Obchodný plán z roku 2000

Dohoda o letiskových službách z roku 2003

2,17 – 2,38

Obchodný plán z roku 2000

Dohoda o letiskových službách z roku 2006

4,31 – 4,64

Obchodný plán z roku 2004

Dohoda o letiskových službách z roku 2010

6,02 – 6,47

Obchodný plán z roku 2009

| (464) | Pre obdobia platnosti jednotlivých dohôd o letiskových službách, na ktoré sa nevzťahovali príslušné obchodné plány, boli posledné dostupné odhady príjmov z iných ako leteckých činností na odlietajúceho cestujúceho prevedené na každý rok do konca obdobia platnosti dohody. Napríklad v obchodnom pláne z roku 2000 je posledný rok, pre ktorý je k dispozícii predpoklad, rok 2006. Podľa obchodného plánu mali byť príjmy z iných ako leteckých činností na odlietajúceho cestujúceho v roku 2006 vo výške 2,38 EUR. Pre každý zvyšný rok dohody o letiskových službách z roku 2006 bola predpokladaná rovnaká výška príjmov z iných ako leteckých činností na odlietajúceho cestujúceho. |
| --- | --- |

(464)

Pre obdobia platnosti jednotlivých dohôd o letiskových službách, na ktoré sa nevzťahovali príslušné obchodné plány, boli posledné dostupné odhady príjmov z iných ako leteckých činností na odlietajúceho cestujúceho prevedené na každý rok do konca obdobia platnosti dohody. Napríklad v obchodnom pláne z roku 2000 je posledný rok, pre ktorý je k dispozícii predpoklad, rok 2006. Podľa obchodného plánu mali byť príjmy z iných ako leteckých činností na odlietajúceho cestujúceho v roku 2006 vo výške 2,38 EUR. Pre každý zvyšný rok dohody o letiskových službách z roku 2006 bola predpokladaná rovnaká výška príjmov z iných ako leteckých činností na odlietajúceho cestujúceho.

iii)   Prírastkové náklady

| (465) | V prípade chýbajúcich informácií o očakávaných prírastkových nákladoch spojených s poskytovaním služieb spoločnosti Ryanair v čase podpísania jednotlivých dohôd o letiskových službách Taliansko prírastkové náklady odhadlo na základe vzťahu medzi prevádzkovými nákladmi letiska a počtom cestujúcich. |
| --- | --- |

(465)

V prípade chýbajúcich informácií o očakávaných prírastkových nákladoch spojených s poskytovaním služieb spoločnosti Ryanair v čase podpísania jednotlivých dohôd o letiskových službách Taliansko prírastkové náklady odhadlo na základe vzťahu medzi prevádzkovými nákladmi letiska a počtom cestujúcich.

| (466) | Na odhadnutie prírastkových nákladov, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mohla odôvodnene očakávať v čase podpísania dohôd o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair, bol použitý postup regresie na určenie toho, ako sa menia prevádzkové náklady podľa zmien počtu cestujúcich. V prvom kroku bola vykonaná regresná analýza na určenie vplyvu zmeny počtu cestujúcich letiska na prevádzkové náklady letiska. V druhom kroku bol z výsledkov v prvom kroku v kombinácii s predpokladaným počtom cestujúcich spoločnosti Ryanair odvodený odhad ďalších prevádzkových nákladov vyplývajúcich z dohôd so spoločnosťou Ryanair. |
| --- | --- |

(466)

Na odhadnutie prírastkových nákladov, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mohla odôvodnene očakávať v čase podpísania dohôd o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair, bol použitý postup regresie na určenie toho, ako sa menia prevádzkové náklady podľa zmien počtu cestujúcich. V prvom kroku bola vykonaná regresná analýza na určenie vplyvu zmeny počtu cestujúcich letiska na prevádzkové náklady letiska. V druhom kroku bol z výsledkov v prvom kroku v kombinácii s predpokladaným počtom cestujúcich spoločnosti Ryanair odvodený odhad ďalších prevádzkových nákladov vyplývajúcich z dohôd so spoločnosťou Ryanair.

| (467) | Posúdené boli tieto zložky nákladov:






  a) | prírastkové náklady na zamestnancov; |
| --- | --- | --- |

(467)

Posúdené boli tieto zložky nákladov:

a)

prírastkové náklady na zamestnancov;

| b) | prírastkové náklady na tovar a služby, bezpečnosť, zásoby a materiál; |
| --- | --- |

b)

prírastkové náklady na tovar a služby, bezpečnosť, zásoby a materiál;

| c) | platby na stimulovanie nových trás, marketing a/alebo poplatky za úspech pre spoločnosť Ryanair alebo AMS; |
| --- | --- |

c)

platby na stimulovanie nových trás, marketing a/alebo poplatky za úspech pre spoločnosť Ryanair alebo AMS;

| d) | koncesné náklady. |
| --- | --- |

d)

koncesné náklady.

| (468) | Náklady na zamestnancov: obchodný plán spoločnosti So.Ge.A.AL z roku 2000 obsahuje náklady na ďalších zamestnancov potrebných v dôsledku dohôd so spoločnosťou Ryanair do roku 2006. Prírastkové náklady na zamestnancov boli teda na účely posúdenia dohôd o letiskových službách z rokov 2000, 2002 a 2003 získané z obchodného plánu spoločnosti So.Ge.A.AL z roku 2000. V obchodných plánoch z rokov 2004 a 2006 však nie sú uvedené údaje o prírastkových nákladoch. Na získanie odhadov nákladov na zamestnancov, ktoré kumulatívne narastajú na základe dohôd so spoločnosťou Ryanair po roku 2006, boli vykonané štatistické analýzy na základe údajov o úhrnných nákladoch na zamestnancov letiska s cieľom určiť časť nákladov, ktoré sa menili podľa zmien počtu cestujúcich. (111) Potom boli z výsledkov regresie odvodené odhady ďalších nákladov na zamestnancov v kombinácii s odhadovaným počtom cestujúcich spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(468)

Náklady na zamestnancov: obchodný plán spoločnosti So.Ge.A.AL z roku 2000 obsahuje náklady na ďalších zamestnancov potrebných v dôsledku dohôd so spoločnosťou Ryanair do roku 2006. Prírastkové náklady na zamestnancov boli teda na účely posúdenia dohôd o letiskových službách z rokov 2000, 2002 a 2003 získané z obchodného plánu spoločnosti So.Ge.A.AL z roku 2000. V obchodných plánoch z rokov 2004 a 2006 však nie sú uvedené údaje o prírastkových nákladoch. Na získanie odhadov nákladov na zamestnancov, ktoré kumulatívne narastajú na základe dohôd so spoločnosťou Ryanair po roku 2006, boli vykonané štatistické analýzy na základe údajov o úhrnných nákladoch na zamestnancov letiska s cieľom určiť časť nákladov, ktoré sa menili podľa zmien počtu cestujúcich. (111) Potom boli z výsledkov regresie odvodené odhady ďalších nákladov na zamestnancov v kombinácii s odhadovaným počtom cestujúcich spoločnosti Ryanair.

| (469) | Ostatné náklady: podobne bola regresná analýza vykonaná na odhadnutie prírastkových nákladov na tovar a materiál (112), služby (113), bezpečnosť, zásoby, lebo tieto náklady neboli uvedené v obchodných plánoch. Do nákladov letiska boli zahrnuté stimuly na nové trasy, marketingové poplatky a/alebo poplatky za úspech, ktoré sa platili spoločnosti Ryanair. Prírastkové koncesné náklady (114) boli založené na jednotkových nákladoch na úrovni letiska, ktoré boli vynásobené prognózami dopravy pre spoločnosť Ryanair. |
| --- | --- |

(469)

Ostatné náklady: podobne bola regresná analýza vykonaná na odhadnutie prírastkových nákladov na tovar a materiál (112), služby (113), bezpečnosť, zásoby, lebo tieto náklady neboli uvedené v obchodných plánoch. Do nákladov letiska boli zahrnuté stimuly na nové trasy, marketingové poplatky a/alebo poplatky za úspech, ktoré sa platili spoločnosti Ryanair. Prírastkové koncesné náklady (114) boli založené na jednotkových nákladoch na úrovni letiska, ktoré boli vynásobené prognózami dopravy pre spoločnosť Ryanair.

| (470) | Podľa Talianska cieľom spoločnosti So.Ge.A.AL nebolo získať späť náklady na nový terminál pre cestujúcich z poplatkov, ktoré platila spoločnosť Ryanair. Inými slovami, investičné náklady spojené s novým terminálom nie sú pripísateľné žiadnej z dohôd so spoločnosťou Ryanair, a preto nie sú súčasťou prírastkových nákladov. |
| --- | --- |

(470)

Podľa Talianska cieľom spoločnosti So.Ge.A.AL nebolo získať späť náklady na nový terminál pre cestujúcich z poplatkov, ktoré platila spoločnosť Ryanair. Inými slovami, investičné náklady spojené s novým terminálom nie sú pripísateľné žiadnej z dohôd so spoločnosťou Ryanair, a preto nie sú súčasťou prírastkových nákladov.

| (471) | Marketingové platby spoločnosti AMS boli zohľadnené ako náklady letiska. Konečná hodnota bola zároveň pridaná ako príjem pre letisko na zohľadnenie prínosov dohôd o marketingových službách a dohôd o letiskových službách, ktoré podľa názoru Talianska trvajú aj po skončení platnosti dohody o marketingových službách. Konečná hodnota sa počíta podľa rovnakého postupu spoločnosti Ryanair, ktorý je opísaný v odôvodneniach 443 až 446. |
| --- | --- |

(471)

Marketingové platby spoločnosti AMS boli zohľadnené ako náklady letiska. Konečná hodnota bola zároveň pridaná ako príjem pre letisko na zohľadnenie prínosov dohôd o marketingových službách a dohôd o letiskových službách, ktoré podľa názoru Talianska trvajú aj po skončení platnosti dohody o marketingových službách. Konečná hodnota sa počíta podľa rovnakého postupu spoločnosti Ryanair, ktorý je opísaný v odôvodneniach 443 až 446.

| (472) | V tabuľke 10 je uvedená čistá súčasná hodnota (115) peňažných tokov, ktoré bolo možné očakávať od dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe predpokladov opísaných v odôvodneniach 459 až 471.

  Tabuľka 10


  Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe správy o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2014








  Dohoda
  (dátum podpisu) | Obdobie, počas ktorého mala dohoda platiť | Čistá súčasná hodnota počas trvania dohody (v mil. EUR) (116) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2000
  (22. jún 2000) | 22. jún 2000 – 21. jún 2010 | [4 – 8] |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2002
  (25. január 2002) | 1. január 2002 – 31. december 2012 | [3 – 6] |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2003
  (1. september 2003) | 1. september 2003 – 1. september 2014 | [9 – 12] |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2006
  (3. apríl 2006) | 1. január 2006 – 31. december 2010 | [6 – 9] |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2010
  (20. október 2010) | 1. január 2010 – 31. december 2013 | [9 – 12] |

(472)

V tabuľke 10 je uvedená čistá súčasná hodnota (115) peňažných tokov, ktoré bolo možné očakávať od dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe predpokladov opísaných v odôvodneniach 459 až 471.

Tabuľka 10

Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe správy o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2014

Dohoda

(dátum podpisu)

Obdobie, počas ktorého mala dohoda platiť

Čistá súčasná hodnota počas trvania dohody (v mil. EUR) (116)

Dohoda o letiskových službách z roku 2000

(22. jún 2000)

22. jún 2000 – 21. jún 2010

[4 – 8]

Dohoda o letiskových službách z roku 2002

(25. január 2002)

1. január 2002 – 31. december 2012

[3 – 6]

Dohoda o letiskových službách z roku 2003

(1. september 2003)

1. september 2003 – 1. september 2014

[9 – 12]

Dohoda o letiskových službách z roku 2006

(3. apríl 2006)

1. január 2006 – 31. december 2010

[6 – 9]

Dohoda o letiskových službách z roku 2010

(20. október 2010)

1. január 2010 – 31. december 2013

[9 – 12]

| (473) | Komisia si všimla, že na účely analýzy ziskovosti dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 Taliansko posudzovalo obdobie trvania desať rokov pre dohodu o letiskových službách z roku 2006 a deväť rokov pre dohodu o letiskových službách z roku 2010, a nie obdobie platnosti, počas ktorého mali dohody pôvodne platiť, a to päť rokov a štyri roky. Taliansko však Komisii predložilo aj výsledky analýzy ziskovosti, keď bolo zohľadnené pôvodné obdobie trvania dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010, ako sa presne vymedzuje v týchto dohodách. |
| --- | --- |

(473)

Komisia si všimla, že na účely analýzy ziskovosti dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 Taliansko posudzovalo obdobie trvania desať rokov pre dohodu o letiskových službách z roku 2006 a deväť rokov pre dohodu o letiskových službách z roku 2010, a nie obdobie platnosti, počas ktorého mali dohody pôvodne platiť, a to päť rokov a štyri roky. Taliansko však Komisii predložilo aj výsledky analýzy ziskovosti, keď bolo zohľadnené pôvodné obdobie trvania dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010, ako sa presne vymedzuje v týchto dohodách.

| (474) | Taliansko na obhajobu svojho stanoviska uviedlo, že v čase podpísania každej z dohôd so spoločnosťou Ryanair mala spoločnosť So.Ge.A.AL opodstatnené očakávania, že tieto dohody budú obnovené za podobných podmienok. Spoločnosť So.Ge.A.AL konkrétne na základe výslovného stanovenia v dohode o letiskových službách z roku 2006, že dohodu možno predĺžiť na ďalšie obdobie piatich rokov do 1. januára 2016, očakávala, že táto dohoda bude predĺžená za podobných podmienok. Podobne očakávala, že dohoda o letiskových službách z roku 2010 bude pokrývať obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013 s možnosťou, že dohoda o letiskových službách bude predĺžená o ďalšie obdobie piatich rokov do 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

(474)

Taliansko na obhajobu svojho stanoviska uviedlo, že v čase podpísania každej z dohôd so spoločnosťou Ryanair mala spoločnosť So.Ge.A.AL opodstatnené očakávania, že tieto dohody budú obnovené za podobných podmienok. Spoločnosť So.Ge.A.AL konkrétne na základe výslovného stanovenia v dohode o letiskových službách z roku 2006, že dohodu možno predĺžiť na ďalšie obdobie piatich rokov do 1. januára 2016, očakávala, že táto dohoda bude predĺžená za podobných podmienok. Podobne očakávala, že dohoda o letiskových službách z roku 2010 bude pokrývať obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013 s možnosťou, že dohoda o letiskových službách bude predĺžená o ďalšie obdobie piatich rokov do 31. decembra 2018.

| (475) | Komisia nemôže akceptovať toto tvrdenie. |
| --- | --- |

(475)

Komisia nemôže akceptovať toto tvrdenie.

| (476) | Po prvé v dohode z roku 2006 ani v dohode z roku 2010 nie je stanovené automatické predĺženie po skončení obdobia platnosti dohody. |
| --- | --- |

(476)

Po prvé v dohode z roku 2006 ani v dohode z roku 2010 nie je stanovené automatické predĺženie po skončení obdobia platnosti dohody.

| (477) | V dohode o letiskových službách z roku 2006 je vlastne stanovené, že spoločnosť So.Ge.A.AL sa zaväzuje, že po uplynutí obdobia platnosti dohôd bude so spoločnosťou Ryanair opätovne rokovať o vhodnom balíku letiskových služieb na ďalšie obdobie piatich rokov, pokiaľ budú splnené určité podmienky, konkrétne, že dopravca úplne splní svoje záväzky týkajúce sa marketingových služieb a spoločnosť So.Ge.A.AL získa koncesiu na prevádzkovanie letiska po 1. januári 2011. Komisia sa domnieva, že len na základe tohto ustanovenia spoločnosť So.Ge.A.AL nemohla počítať s predĺžením a už vôbec nie za podobných podmienok, lebo takéto predĺženie je hypotetické a závisí najmä od ochoty spoločnosti Ryanair akceptovať ho. Spoločnosť Ryanair v skutočnosti nie je na základe uvedeného ustanovenia právne viazaná uzatvoriť novú dohodu s prevádzkovateľom letiska, toto ustanovenie ani neposkytuje žiadnu istotu, pokiaľ ide o dodržanie predmetných podmienok ktoroukoľvek stranou, najmä so zreteľom na značnú neistotu v súvislosti s udelením úplnej koncesie prevádzkovateľovi letiska v danom čase. |
| --- | --- |

(477)

V dohode o letiskových službách z roku 2006 je vlastne stanovené, že spoločnosť So.Ge.A.AL sa zaväzuje, že po uplynutí obdobia platnosti dohôd bude so spoločnosťou Ryanair opätovne rokovať o vhodnom balíku letiskových služieb na ďalšie obdobie piatich rokov, pokiaľ budú splnené určité podmienky, konkrétne, že dopravca úplne splní svoje záväzky týkajúce sa marketingových služieb a spoločnosť So.Ge.A.AL získa koncesiu na prevádzkovanie letiska po 1. januári 2011. Komisia sa domnieva, že len na základe tohto ustanovenia spoločnosť So.Ge.A.AL nemohla počítať s predĺžením a už vôbec nie za podobných podmienok, lebo takéto predĺženie je hypotetické a závisí najmä od ochoty spoločnosti Ryanair akceptovať ho. Spoločnosť Ryanair v skutočnosti nie je na základe uvedeného ustanovenia právne viazaná uzatvoriť novú dohodu s prevádzkovateľom letiska, toto ustanovenie ani neposkytuje žiadnu istotu, pokiaľ ide o dodržanie predmetných podmienok ktoroukoľvek stranou, najmä so zreteľom na značnú neistotu v súvislosti s udelením úplnej koncesie prevádzkovateľovi letiska v danom čase.

| (478) | Komisia sa domnieva, že dohoda o letiskových službách z roku 2010 poskytuje v súvislosti s jej možným predĺžením ešte menšiu istotu. Článok 2 – Obdobie platnosti znie takto: „dohodu možno predĺžiť o ďalších päť rokov za podmienok v nej stanovených alebo zmenených stranami, pokiaľ možno získať písomný súhlas obidvoch strán najmenej šesť mesiacov pred uplynutím počiatočného obdobia platnosti. [...] Strany budú o prípadnom následnom predĺžení tejto dohody rokovať najmenej šesť mesiacov pred uplynutím ďalšieho obdobia platnosti.“ Je teda zrejmé, že akékoľvek predĺženie dohody by bolo predmetom rokovaní medzi stranami, takže spoločnosť So.Ge.A.AL ho nemohla predpokladať v čase podpísania dohody o letiskových službách z roku 2010. |
| --- | --- |

(478)

Komisia sa domnieva, že dohoda o letiskových službách z roku 2010 poskytuje v súvislosti s jej možným predĺžením ešte menšiu istotu. Článok 2 – Obdobie platnosti znie takto: „dohodu možno predĺžiť o ďalších päť rokov za podmienok v nej stanovených alebo zmenených stranami, pokiaľ možno získať písomný súhlas obidvoch strán najmenej šesť mesiacov pred uplynutím počiatočného obdobia platnosti. [...] Strany budú o prípadnom následnom predĺžení tejto dohody rokovať najmenej šesť mesiacov pred uplynutím ďalšieho obdobia platnosti.“ Je teda zrejmé, že akékoľvek predĺženie dohody by bolo predmetom rokovaní medzi stranami, takže spoločnosť So.Ge.A.AL ho nemohla predpokladať v čase podpísania dohody o letiskových službách z roku 2010.

| (479) | Po druhé, Komisia poznamenáva, že v spise sú dôkazy, že napätie medzi spoločnosťami So.Ge.A.AL a Ryanair ohrozilo zmluvný vzťah s dopravcom. Spoločnosť Ryanair v tom čase podmienila pokračovanie svojej činnosti na letisku Alghero uzatvorením dodatkovej dohody. Zo zápisníc zo zasadnutí predstavenstva spoločnosti So.Ge.A.AL, ktoré sa konali 7. júla 2009, 9. septembra 2009 a 23. februára 2010, predložených Talianskom je zrejmé, že v rozhodnutí prevádzkovateľa letiska nakoniec podpísať novú dohodu o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair na obdobie piatich rokov je zohľadnená skutočnosť, že v tejto poslednej dohode neboli stanovené sankcie za skoré ukončenie dohody. Konkrétne:






  — | spoločnosť Ryanair rozhodne požadovala uzatvorenie dodatkovej dohody, ktorá „určite povedie k zvýšeniu hodnoty príspevkov na spoločný marketing.“ Ak by táto dohoda nebola okamžite podpísaná, dopravca by prestal prevádzkovať všetky trasy z letiska Alghero (117), |
| --- | --- | --- |

(479)

Po druhé, Komisia poznamenáva, že v spise sú dôkazy, že napätie medzi spoločnosťami So.Ge.A.AL a Ryanair ohrozilo zmluvný vzťah s dopravcom. Spoločnosť Ryanair v tom čase podmienila pokračovanie svojej činnosti na letisku Alghero uzatvorením dodatkovej dohody. Zo zápisníc zo zasadnutí predstavenstva spoločnosti So.Ge.A.AL, ktoré sa konali 7. júla 2009, 9. septembra 2009 a 23. februára 2010, predložených Talianskom je zrejmé, že v rozhodnutí prevádzkovateľa letiska nakoniec podpísať novú dohodu o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair na obdobie piatich rokov je zohľadnená skutočnosť, že v tejto poslednej dohode neboli stanovené sankcie za skoré ukončenie dohody. Konkrétne:

—

spoločnosť Ryanair rozhodne požadovala uzatvorenie dodatkovej dohody, ktorá „určite povedie k zvýšeniu hodnoty príspevkov na spoločný marketing.“ Ak by táto dohoda nebola okamžite podpísaná, dopravca by prestal prevádzkovať všetky trasy z letiska Alghero (117),

| — | rokovalo sa o dokumente, v ktorom bol opísaný vývoj dohôd so spoločnosťou Ryanair a súčasný stav vzťahov s leteckým dopravcom a v ktorom boli navrhnuté následné kroky podľa spoločnosti Ryanair, medzi ktoré patrilo zrušenie alebo obmedzenie frekvencie letov v rámci EÚ a ich nahradenie vnútroštátnymi trasami (118), |
| --- | --- |

—

rokovalo sa o dokumente, v ktorom bol opísaný vývoj dohôd so spoločnosťou Ryanair a súčasný stav vzťahov s leteckým dopravcom a v ktorom boli navrhnuté následné kroky podľa spoločnosti Ryanair, medzi ktoré patrilo zrušenie alebo obmedzenie frekvencie letov v rámci EÚ a ich nahradenie vnútroštátnymi trasami (118),

| — | predstavenstvo sa informovalo o hranici rokovania, ak existuje, pokiaľ ide o zmluvný vzťah so spoločnosťou Ryanair, „keďže akcionári nedali predstavenstvu mandát na ukončenie dohody s leteckým dopravcom“. (119) |
| --- | --- |

—

predstavenstvo sa informovalo o hranici rokovania, ak existuje, pokiaľ ide o zmluvný vzťah so spoločnosťou Ryanair, „keďže akcionári nedali predstavenstvu mandát na ukončenie dohody s leteckým dopravcom“. (119)

| (480) | Zo zápisnice zo zhromaždenia akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL z 26. októbra 2001 tiež vyplýva, že spoločnosť zvažovala ukončenie dohody o letiskových službách z roku 2000 pred uplynutím jej obdobia platnosti, čo zapríčinilo dlhé diskusie akcionárov. |
| --- | --- |

(480)

Zo zápisnice zo zhromaždenia akcionárov spoločnosti So.Ge.A.AL z 26. októbra 2001 tiež vyplýva, že spoločnosť zvažovala ukončenie dohody o letiskových službách z roku 2000 pred uplynutím jej obdobia platnosti, čo zapríčinilo dlhé diskusie akcionárov.

| (481) | Komisia na tomto základe vyvodzuje záver, že spoločnosť So.Ge.A.AL v čase uzatvorenia dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 so spoločnosťou Ryanair nemohla očakávať, že tieto dohody budú predĺžené, alebo aspoň nemohla očakávať, že budú predĺžené za rovnakých zmluvných podmienok. |
| --- | --- |

(481)

Komisia na tomto základe vyvodzuje záver, že spoločnosť So.Ge.A.AL v čase uzatvorenia dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 so spoločnosťou Ryanair nemohla očakávať, že tieto dohody budú predĺžené, alebo aspoň nemohla očakávať, že budú predĺžené za rovnakých zmluvných podmienok.

| (482) | Komisia tiež poznamenáva, že na základe informácií, ktoré predložilo Taliansko, dohoda s iným leteckým dopravcom, ktorá bola predmetom vyšetrovania, so spoločnosťou Germanwings nebola plnená počas celého obdobia platnosti a dopravca pôsobil na letisku len v roku 2007. Taliansko v priebehu vyšetrovania vysvetlilo, že letecký dopravca sa rozhodol prestať pôsobiť na letisku Alghero, lebo nevedel dosiahnuť dostatočný objem dopravy na dosiahnutie prahu ziskovosti z finančného hľadiska. |
| --- | --- |

(482)

Komisia tiež poznamenáva, že na základe informácií, ktoré predložilo Taliansko, dohoda s iným leteckým dopravcom, ktorá bola predmetom vyšetrovania, so spoločnosťou Germanwings nebola plnená počas celého obdobia platnosti a dopravca pôsobil na letisku len v roku 2007. Taliansko v priebehu vyšetrovania vysvetlilo, že letecký dopravca sa rozhodol prestať pôsobiť na letisku Alghero, lebo nevedel dosiahnuť dostatočný objem dopravy na dosiahnutie prahu ziskovosti z finančného hľadiska.

| (483) | Komisia preto usudzuje, že na účely analýzy ziskovosti dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 by sa malo brať do úvahy len obdobie stanovené v dohodách o letiskových službách, konkrétne päť rokov pre dohodu o letiskových službách z roku 2006 a štyri roky pre dohodu o letiskových službách z roku 2010 (čisté súčasné hodnoty v tabuľke 10 boli vypočítané na základe pôvodných období platnosti dohôd, ako sú stanovené v dohodách o letiskových službách). |
| --- | --- |

(483)

Komisia preto usudzuje, že na účely analýzy ziskovosti dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 by sa malo brať do úvahy len obdobie stanovené v dohodách o letiskových službách, konkrétne päť rokov pre dohodu o letiskových službách z roku 2006 a štyri roky pre dohodu o letiskových službách z roku 2010 (čisté súčasné hodnoty v tabuľke 10 boli vypočítané na základe pôvodných období platnosti dohôd, ako sú stanovené v dohodách o letiskových službách).

| (484) | Komisia okrem toho poznamenáva, že dohody o letiskových a dohody o marketingových službách z rokov 2006 a 2010, ktoré uzatvorili spoločnosti So.Ge.A.AL, Ryanair a AMS, sa uplatňovali so spätnou účinnosťou takto:






  a) | dohoda o letiskových službách a dohoda a marketingových službách z roku 2006 boli podpísané 3. apríla 2006, ale uplatňovali sa so spätnou účinnosťou od 1. januára 2006; |
| --- | --- | --- |

(484)

Komisia okrem toho poznamenáva, že dohody o letiskových a dohody o marketingových službách z rokov 2006 a 2010, ktoré uzatvorili spoločnosti So.Ge.A.AL, Ryanair a AMS, sa uplatňovali so spätnou účinnosťou takto:

a)

dohoda o letiskových službách a dohoda a marketingových službách z roku 2006 boli podpísané 3. apríla 2006, ale uplatňovali sa so spätnou účinnosťou od 1. januára 2006;

| b) | dohoda o letiskových službách a dohoda a marketingových službách z roku 2010 boli podpísané 20. októbra 2010, ale uplatňovali sa so spätnou účinnosťou od 1. januára 2010. |
| --- | --- |

b)

dohoda o letiskových službách a dohoda a marketingových službách z roku 2010 boli podpísané 20. októbra 2010, ale uplatňovali sa so spätnou účinnosťou od 1. januára 2010.

| (485) | Komisia tiež poznamenáva, že podľa spoločnosti So.Ge.A.AL boli podmienky dohôd, o ktorých diskutovala so spoločnosťami Ryanair a AMS v obdobiach, keď sa dohody z rokov 2006 a 2010 uplatňovali so spätnou účinnosťou (t. j. január 2006 až apríl 2006 v prípade dohôd z roku 2006 a január 2010 až október 2010 v prípade dohôd z roku 2010), podobné ako podmienky dohôd, ktoré boli nakoniec podpísané v apríli 2006 a októbri 2010. Inými slovami, dohodami uzatvorenými v apríli 2006 a v októbri 2010 boli jednoducho formalizované podmienky, ktoré boli dohodnuté skôr, pred obdobím, keď tieto dohody platili so spätnou účinnosťou. Komisia sa na tomto základe domnieva, že posudzovanie každej dohody počas jej plánovaného obdobia platnosti je v súlade s prístupom ex ante, takže v analýze ziskovosti dohôd z rokov 2006 a 2010 by nemalo byť vylúčené obdobie, keď sa dohody uplatňovali so spätnou účinnosťou. |
| --- | --- |

(485)

Komisia tiež poznamenáva, že podľa spoločnosti So.Ge.A.AL boli podmienky dohôd, o ktorých diskutovala so spoločnosťami Ryanair a AMS v obdobiach, keď sa dohody z rokov 2006 a 2010 uplatňovali so spätnou účinnosťou (t. j. január 2006 až apríl 2006 v prípade dohôd z roku 2006 a január 2010 až október 2010 v prípade dohôd z roku 2010), podobné ako podmienky dohôd, ktoré boli nakoniec podpísané v apríli 2006 a októbri 2010. Inými slovami, dohodami uzatvorenými v apríli 2006 a v októbri 2010 boli jednoducho formalizované podmienky, ktoré boli dohodnuté skôr, pred obdobím, keď tieto dohody platili so spätnou účinnosťou. Komisia sa na tomto základe domnieva, že posudzovanie každej dohody počas jej plánovaného obdobia platnosti je v súlade s prístupom ex ante, takže v analýze ziskovosti dohôd z rokov 2006 a 2010 by nemalo byť vylúčené obdobie, keď sa dohody uplatňovali so spätnou účinnosťou.

| (486) | Komisia sa však na základe dôvodov uvedených vyššie domnieva, že prínosy, ktoré by obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve mohol očakávať od dohody o marketingových službách, by boli prísne obmedzené na obdobie pôsobenia dopravcu na letisku stanovené v dohode o letiskových službách. Komisia sa na tomto základe domnieva, že z analýzy by mala byť vylúčená konečná hodnota zameraná na vyjadrenie budúcich prínosov marketingových služieb nad rámec obdobia uplatňovania týchto dohôd. Komisia tiež poznamenáva, že Taliansko nepovažovalo konečnú hodnotu za spôsobujúcu prínosy vyplývajúce aj po ukončení obdobia platnosti dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Alitalia, Meridiana, Volare a Germanwings (pozri odôvodnenie 528). |
| --- | --- |

(486)

Komisia sa však na základe dôvodov uvedených vyššie domnieva, že prínosy, ktoré by obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve mohol očakávať od dohody o marketingových službách, by boli prísne obmedzené na obdobie pôsobenia dopravcu na letisku stanovené v dohode o letiskových službách. Komisia sa na tomto základe domnieva, že z analýzy by mala byť vylúčená konečná hodnota zameraná na vyjadrenie budúcich prínosov marketingových služieb nad rámec obdobia uplatňovania týchto dohôd. Komisia tiež poznamenáva, že Taliansko nepovažovalo konečnú hodnotu za spôsobujúcu prínosy vyplývajúce aj po ukončení obdobia platnosti dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Alitalia, Meridiana, Volare a Germanwings (pozri odôvodnenie 528).

| (487) | Komisia sa ďalej domnieva, že postup, ktorý Taliansko použilo na odhadnutie počtu cestujúcich a na tomto základe na výpočet očakávaných prírastkových príjmov z leteckej činnosti a z iných ako leteckých činností (bez toho, aby bolo dotknuté posúdenie v predchádzajúcom odôvodnení týkajúce sa konečnej hodnoty), je správny. Hoci sa Komisia domnieva, že predpoklady týkajúce sa projekcií objemu dopravy by mali byť normálne založené výlučne na frekvencií trás a cieľových hodnotách týkajúcich sa cestujúcich stanovených v dohodách o letiskových službách a na koeficiente zaťaženia, ktorý spoločnosť So.Ge.A.AL mohla odôvodnene očakávať v čase uzatvorenia každej z dohôd o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair, lebo v čase podpísania dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 spoločnosť So.Ge.A.AL očakávala, že objem dopravy spoločnosti Ryanair prekročí minimálne cieľové hodnoty stanovené v dohodách, Komisia súhlasí s tým, že predpoklady spoločnosti So.Ge.A.AL v čase podpísania dohôd uvedené v obchodnom pláne predstavujú najpresnejší zdroj na to, aby spoločnosť So.Ge.A.AL vyvodila predpoklady o doprave spoločnosti Ryanair v čase podpísania dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010. |
| --- | --- |

(487)

Komisia sa ďalej domnieva, že postup, ktorý Taliansko použilo na odhadnutie počtu cestujúcich a na tomto základe na výpočet očakávaných prírastkových príjmov z leteckej činnosti a z iných ako leteckých činností (bez toho, aby bolo dotknuté posúdenie v predchádzajúcom odôvodnení týkajúce sa konečnej hodnoty), je správny. Hoci sa Komisia domnieva, že predpoklady týkajúce sa projekcií objemu dopravy by mali byť normálne založené výlučne na frekvencií trás a cieľových hodnotách týkajúcich sa cestujúcich stanovených v dohodách o letiskových službách a na koeficiente zaťaženia, ktorý spoločnosť So.Ge.A.AL mohla odôvodnene očakávať v čase uzatvorenia každej z dohôd o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair, lebo v čase podpísania dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 spoločnosť So.Ge.A.AL očakávala, že objem dopravy spoločnosti Ryanair prekročí minimálne cieľové hodnoty stanovené v dohodách, Komisia súhlasí s tým, že predpoklady spoločnosti So.Ge.A.AL v čase podpísania dohôd uvedené v obchodnom pláne predstavujú najpresnejší zdroj na to, aby spoločnosť So.Ge.A.AL vyvodila predpoklady o doprave spoločnosti Ryanair v čase podpísania dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010.

| (488) | Komisia okrem toho považuje predpoklady spoločnosti So.Ge.A.AL týkajúce sa koeficientu zaťaženia spoločnosti Ryanair v čase podpísania každej z dohôd za opodstatnené, keďže boli založené na skúsenostiach a znalostiach obchodného modelu leteckého dopravcu. |
| --- | --- |

(488)

Komisia okrem toho považuje predpoklady spoločnosti So.Ge.A.AL týkajúce sa koeficientu zaťaženia spoločnosti Ryanair v čase podpísania každej z dohôd za opodstatnené, keďže boli založené na skúsenostiach a znalostiach obchodného modelu leteckého dopravcu.

| (489) | Komisia poznamenáva, že podľa Talianska cieľom spoločnosti So.Ge.A.AL nebolo získať späť náklady na nový terminál pre cestujúcich z poplatkov, ktoré platila spoločnosť Ryanair. V tejto súvislosti sa naozaj zdá, že to rozvoj cestovného ruchu si vyžadoval rozšírenie kapacity terminálu na letisku Alghero na vyhovenie predpokladanému nárastu dopravy. Rozvoj odvetvia cestovného ruchu bol pred investíciami na letisku Alghero napriek významnému potenciálu brzdený nedostatkom medzinárodnej prepojenosti. Letisko Alghero dosiahlo v rokoch 2003 a 2004 obmedzenia kapacity, a preto boli potrebné investície, aby mohlo obsluhovať viac cestujúcich. V obchodnom pláne spoločnosti So.Ge.A.AL z roku 2004 bol uvedený predpoklad, že celkový počet cestujúcich na letisku sa v roku 2008 zvýši približne o 30 % v porovnaní s úrovňami pred rozšírením kapacity letiska v roku 2004. Z obchodných plánov, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala v rôznych časoch v priebehu vyšetrovaného obdobia, je síce jasné, že prevádzkovateľ letiska počítal s nízkonákladovými leteckými dopravcami ako hlavnými stimulmi pre rast (a že spoločnosť opäť dosiahne životaschopnosť, keď jej bude udelená úplná koncesia), tento cieľ však nebol spojený so vzťahom s nejakým konkrétnym leteckým dopravcom. V skutočnosti nie je v žiadnej dohode o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair uvedené, že prevádzkovateľ letiska by mal vykonať nejaké investície. Komisia v tomto zmysle poznamenáva, že investície do rozšírenia terminálu schválil výbor CIPE v roku 1997, takže dlho predtým, ako spoločnosť Ryanair začala vykonávať činnosť na letisku Alghero. Žiadosť adresovaná orgánu ENAC o úplnú koncesiu bola súčasťou stratégie spoločnosti So.Ge.A.AL s cieľom zlepšiť odvetvie cestovného ruchu prilákaním nízkonákladových dopravcov. Táto stratégia si vyžadovala rozšírenie kapacity terminálu na vyhovenie predpokladanému nárastu dopravy, úplnú koncesiu na zabezpečenie efektívnej a účinnej činnosti letiska a zmluvy s nízkonákladovými dopravcami. Komisia na tomto základe akceptuje, že investičné náklady spojené s novým terminálom nie sú pripísateľné žiadnej z dohôd so spoločnosťou Ryanair, a preto nie sú súčasťou prírastkových nákladov. |
| --- | --- |

(489)

Komisia poznamenáva, že podľa Talianska cieľom spoločnosti So.Ge.A.AL nebolo získať späť náklady na nový terminál pre cestujúcich z poplatkov, ktoré platila spoločnosť Ryanair. V tejto súvislosti sa naozaj zdá, že to rozvoj cestovného ruchu si vyžadoval rozšírenie kapacity terminálu na letisku Alghero na vyhovenie predpokladanému nárastu dopravy. Rozvoj odvetvia cestovného ruchu bol pred investíciami na letisku Alghero napriek významnému potenciálu brzdený nedostatkom medzinárodnej prepojenosti. Letisko Alghero dosiahlo v rokoch 2003 a 2004 obmedzenia kapacity, a preto boli potrebné investície, aby mohlo obsluhovať viac cestujúcich. V obchodnom pláne spoločnosti So.Ge.A.AL z roku 2004 bol uvedený predpoklad, že celkový počet cestujúcich na letisku sa v roku 2008 zvýši približne o 30 % v porovnaní s úrovňami pred rozšírením kapacity letiska v roku 2004. Z obchodných plánov, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL vypracovala v rôznych časoch v priebehu vyšetrovaného obdobia, je síce jasné, že prevádzkovateľ letiska počítal s nízkonákladovými leteckými dopravcami ako hlavnými stimulmi pre rast (a že spoločnosť opäť dosiahne životaschopnosť, keď jej bude udelená úplná koncesia), tento cieľ však nebol spojený so vzťahom s nejakým konkrétnym leteckým dopravcom. V skutočnosti nie je v žiadnej dohode o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair uvedené, že prevádzkovateľ letiska by mal vykonať nejaké investície. Komisia v tomto zmysle poznamenáva, že investície do rozšírenia terminálu schválil výbor CIPE v roku 1997, takže dlho predtým, ako spoločnosť Ryanair začala vykonávať činnosť na letisku Alghero. Žiadosť adresovaná orgánu ENAC o úplnú koncesiu bola súčasťou stratégie spoločnosti So.Ge.A.AL s cieľom zlepšiť odvetvie cestovného ruchu prilákaním nízkonákladových dopravcov. Táto stratégia si vyžadovala rozšírenie kapacity terminálu na vyhovenie predpokladanému nárastu dopravy, úplnú koncesiu na zabezpečenie efektívnej a účinnej činnosti letiska a zmluvy s nízkonákladovými dopravcami. Komisia na tomto základe akceptuje, že investičné náklady spojené s novým terminálom nie sú pripísateľné žiadnej z dohôd so spoločnosťou Ryanair, a preto nie sú súčasťou prírastkových nákladov.

| (490) | Komisia ďalej poznamenáva, že očakávané prírastkové náklady odhadlo Taliansko na základe prístupu zdola nahor. Na odhadnutie prírastkových nákladov, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mohla očakávať v čase podpísania dohôd o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair, bola použitá regresná analýza na určenie toho, ako sa menia prevádzkové náklady podľa zmien počtu cestujúcich. V prvom kroku bola vykonaná regresná analýza na určenie vplyvu zmeny počtu cestujúcich letiska na prevádzkové náklady letiska. V druhom kroku bol z výsledkov v prvkom kroku v kombinácii s predpokladaným počtom cestujúcich spoločnosti Ryanair odvodený odhad ďalších prevádzkových nákladov vyplývajúcich z dohôd so spoločnosťou Ryanair. |
| --- | --- |

(490)

Komisia ďalej poznamenáva, že očakávané prírastkové náklady odhadlo Taliansko na základe prístupu zdola nahor. Na odhadnutie prírastkových nákladov, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mohla očakávať v čase podpísania dohôd o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair, bola použitá regresná analýza na určenie toho, ako sa menia prevádzkové náklady podľa zmien počtu cestujúcich. V prvom kroku bola vykonaná regresná analýza na určenie vplyvu zmeny počtu cestujúcich letiska na prevádzkové náklady letiska. V druhom kroku bol z výsledkov v prvkom kroku v kombinácii s predpokladaným počtom cestujúcich spoločnosti Ryanair odvodený odhad ďalších prevádzkových nákladov vyplývajúcich z dohôd so spoločnosťou Ryanair.

| (491) | V prípade dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 údaje o prírastkových nákladoch, ktoré Taliansko použilo v regresii, predchádzali dátumu uzatvorenia dohôd, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mala k dispozícii v deň, keď prevádzkovateľ letiska uzatvoril dané dohody. Keďže však údaje o nákladoch boli dostupné len za obdobie rokov 1998 – 2010, ak by sa postupovalo podobne v prípade dohôd z rokov 2000, 2002 a 2003, boli by k dispozícii len dva, tri, resp. štyri dátové body na vykonanie regresnej analýzy. Komisia súhlasí s tým, že by to nepostačovalo na získanie spoľahlivých výsledkov. So zreteľom na chýbajúce dostatočné údaje ex ante na rekonštrukciu analýzy ziskovosti na základe údajov, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mala k dispozícii v čase podpísania daných dohôd, sa Komisia výnimočne domnieva (pozri odôvodnenie 284), že pre tieto dohody je regresia založená na údajoch o výsledkoch za celé obdobie rokov 1998 – 2010 akceptovateľnou náhradou opodstatnených predpokladov súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(491)

V prípade dohôd o letiskových službách z rokov 2006 a 2010 údaje o prírastkových nákladoch, ktoré Taliansko použilo v regresii, predchádzali dátumu uzatvorenia dohôd, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mala k dispozícii v deň, keď prevádzkovateľ letiska uzatvoril dané dohody. Keďže však údaje o nákladoch boli dostupné len za obdobie rokov 1998 – 2010, ak by sa postupovalo podobne v prípade dohôd z rokov 2000, 2002 a 2003, boli by k dispozícii len dva, tri, resp. štyri dátové body na vykonanie regresnej analýzy. Komisia súhlasí s tým, že by to nepostačovalo na získanie spoľahlivých výsledkov. So zreteľom na chýbajúce dostatočné údaje ex ante na rekonštrukciu analýzy ziskovosti na základe údajov, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mala k dispozícii v čase podpísania daných dohôd, sa Komisia výnimočne domnieva (pozri odôvodnenie 284), že pre tieto dohody je regresia založená na údajoch o výsledkoch za celé obdobie rokov 1998 – 2010 akceptovateľnou náhradou opodstatnených predpokladov súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (492) | Na základe predpokladov opísaných vyššie Komisia rekonštruovala analýzu ziskovosti ex ante dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe prírastkových nákladov a príjmov, ktoré mohol súkromný subjekt v trhovom hospodárstve konajúci namiesto spoločnosti So.Ge.A.AL odôvodnene očakávať v čase uzatvorenia každej z týchto dohôd, ktoré sú v tejto veci predmetom vyšetrovania. Z rôznych obchodných plánov vypracovaných spoločnosťou So.Ge.A.AL je v skutočnosti jasné, že prevádzkovateľ letiska predpokladal rast dopravy na základe svojej stratégie zlepšiť odvetvie cestovného ruchu prilákaním medzinárodnej nízkonákladovej dopravy, ktorá sa považovala za vytvárajúcu omnoho väčší obrat cestujúcich ako vnútroštátne činnosti (120). |
| --- | --- |

(492)

Na základe predpokladov opísaných vyššie Komisia rekonštruovala analýzu ziskovosti ex ante dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe prírastkových nákladov a príjmov, ktoré mohol súkromný subjekt v trhovom hospodárstve konajúci namiesto spoločnosti So.Ge.A.AL odôvodnene očakávať v čase uzatvorenia každej z týchto dohôd, ktoré sú v tejto veci predmetom vyšetrovania. Z rôznych obchodných plánov vypracovaných spoločnosťou So.Ge.A.AL je v skutočnosti jasné, že prevádzkovateľ letiska predpokladal rast dopravy na základe svojej stratégie zlepšiť odvetvie cestovného ruchu prilákaním medzinárodnej nízkonákladovej dopravy, ktorá sa považovala za vytvárajúcu omnoho väčší obrat cestujúcich ako vnútroštátne činnosti (120).

| (493) | V nižšie uvedenej tabuľke sú uvedené čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe predpokladov opísaných vyššie.

  Tabuľka 11


  Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohôd so spoločnosťou Ryanair








  Dohoda | Obdobie, počas ktorého mala dohoda platiť | Čistá súčasná hodnota počas trvania dohody (v mil. EUR) (121) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2000 | 22. jún 2000 – 21. jún 2010 | [4 – 8] |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2002 | 1. január 2002 – 31. december 2012 | [3 – 6] |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2003 | 1. september 2003 – 1. september 2014 | [9 – 12] |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2006 | 1. január 2006 – 31. december 2010 | [3 – 6] |
| Dohoda o letiskových službách z roku 2010 | 1. január 2010 – 31. december 2013 | [2 – 4] |

(493)

V nižšie uvedenej tabuľke sú uvedené čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohôd so spoločnosťou Ryanair na základe predpokladov opísaných vyššie.

Tabuľka 11

Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohôd so spoločnosťou Ryanair

Dohoda

Obdobie, počas ktorého mala dohoda platiť

Čistá súčasná hodnota počas trvania dohody (v mil. EUR) (121)

Dohoda o letiskových službách z roku 2000

22. jún 2000 – 21. jún 2010

[4 – 8]

Dohoda o letiskových službách z roku 2002

1. január 2002 – 31. december 2012

[3 – 6]

Dohoda o letiskových službách z roku 2003

1. september 2003 – 1. september 2014

[9 – 12]

Dohoda o letiskových službách z roku 2006

1. január 2006 – 31. december 2010

[3 – 6]

Dohoda o letiskových službách z roku 2010

1. január 2010 – 31. december 2013

[2 – 4]

| (494) | Keďže očakávaný diskontovaný výsledok je pre všetky dohody so spoločnosťou Ryanair pozitívny, Komisia s uspokojením konštatuje, že všetky dohody o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair mali byť na základe predpokladov v čase ich uzatvorenia ziskové, takže spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorením predmetných dohôd neposkytla spoločnosti Ryanair hospodársku výhodu, a teda nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(494)

Keďže očakávaný diskontovaný výsledok je pre všetky dohody so spoločnosťou Ryanair pozitívny, Komisia s uspokojením konštatuje, že všetky dohody o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair mali byť na základe predpokladov v čase ich uzatvorenia ziskové, takže spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorením predmetných dohôd neposkytla spoločnosti Ryanair hospodársku výhodu, a teda nepredstavujú štátnu pomoc.

Dohody s inými leteckými dopravcami ako spoločnosťou Ryanair

Dohody so spoločnosťami Alitalia, Volare, Meridiana a Germanwings

| (495) | Komisia preskúmala dohody spoločnosti So.Ge.A.AL o obsluhe a marketingu so spoločnosťami Alitalia, Volare, Meridiana a Germanwings, čo je opísané v tabuľke 12:

  Tabuľka 12


  Dohody so spoločnosťami Alitalia, Volare, Meridiana a Germanwings









  Alitalia |
| --- | --- |
| 30. november 2010 | Dohoda o obsluhe | 1. december 2010 – 1. december 2015 |
| 20. október 2010 | Marketingová dohoda | 7. jún 2010 – 30. september 2010 |
| Volare |
| 29. november 2007 | Dohoda o obsluhe | 28. október 2007 – 31. október 2010 |
| 29. november 2007 | Marketingová dohoda | 28. október 2007 – 31. október 2010 |
| Meridiana |
| 28. apríl 2010 | Dohoda o obsluhe | apríl 2010 – apríl 2011 |
| 20. október 2010 | Marketingová dohoda | jún 2010 – október 2010 |
| Germanwings |
| 19. marec 2007 | Dohoda o obsluhe | 25. marec 2007 – 31. október 2009 |
| 25. marec 2007 | Marketingová dohoda | 2007 – 2009 |

(495)

Komisia preskúmala dohody spoločnosti So.Ge.A.AL o obsluhe a marketingu so spoločnosťami Alitalia, Volare, Meridiana a Germanwings, čo je opísané v tabuľke 12:

Tabuľka 12

Dohody so spoločnosťami Alitalia, Volare, Meridiana a Germanwings

Alitalia

30. november 2010

Dohoda o obsluhe

1. december 2010 – 1. december 2015

20. október 2010

Marketingová dohoda

7. jún 2010 – 30. september 2010

Volare

29. november 2007

Dohoda o obsluhe

28. október 2007 – 31. október 2010

29. november 2007

Marketingová dohoda

28. október 2007 – 31. október 2010

Meridiana

28. apríl 2010

Dohoda o obsluhe

apríl 2010 – apríl 2011

20. október 2010

Marketingová dohoda

jún 2010 – október 2010

Germanwings

19. marec 2007

Dohoda o obsluhe

25. marec 2007 – 31. október 2009

25. marec 2007

Marketingová dohoda

2007 – 2009

i)   O spoločnom posudzovaní dohôd o obsluhe a marketingových dohôd

| (496) | Komisia najskôr poznamenáva, že vo všetkých prípadoch existujú silné náznaky, že tieto dohody boli dohodnuté a uzatvorené v rámci jednej transakcie, a preto sa musia hodnotiť ako jedno opatrenie. Konkrétne:






  a) | v marketingovej dohode so spoločnosťou Meridiana, ktorá sa uplatňovala so spätnou účinnosťou v období jún – október 2010, je v článku 1 – Účel dohody stanovené, že: „Spoločnosť Meridiana sa zaväzuje prevádzkovať uvedené trasy [Miláno, Verona, Bari] podľa vopred určených operačných programov, a teda vykonávať komunikačný a marketingový program v zhode so spoločnosťou So.Ge.A.AL.“ V dohode je ďalej stanovená možnosť predĺženia dohody, pokiaľ spoločnosť Meridiana splní určité cieľové hodnoty týkajúce sa cestujúcich; |
| --- | --- | --- |

(496)

Komisia najskôr poznamenáva, že vo všetkých prípadoch existujú silné náznaky, že tieto dohody boli dohodnuté a uzatvorené v rámci jednej transakcie, a preto sa musia hodnotiť ako jedno opatrenie. Konkrétne:

a)

v marketingovej dohode so spoločnosťou Meridiana, ktorá sa uplatňovala so spätnou účinnosťou v období jún – október 2010, je v článku 1 – Účel dohody stanovené, že: „Spoločnosť Meridiana sa zaväzuje prevádzkovať uvedené trasy [Miláno, Verona, Bari] podľa vopred určených operačných programov, a teda vykonávať komunikačný a marketingový program v zhode so spoločnosťou So.Ge.A.AL.“ V dohode je ďalej stanovená možnosť predĺženia dohody, pokiaľ spoločnosť Meridiana splní určité cieľové hodnoty týkajúce sa cestujúcich;

| b) | na základe marketingovej dohody, ktorá sa so spätnou účinnosťou uplatňovala v období jún – september 2010, mala spoločnosť Alitalia stanoviť komunikačný a marketingový program s cieľom propagovať región aj prostredníctvom otvorenia nových trás (Barcelona, Paríž a Brusel); |
| --- | --- |

b)

na základe marketingovej dohody, ktorá sa so spätnou účinnosťou uplatňovala v období jún – september 2010, mala spoločnosť Alitalia stanoviť komunikačný a marketingový program s cieľom propagovať región aj prostredníctvom otvorenia nových trás (Barcelona, Paríž a Brusel);

| c) | dohoda o obsluhe a marketingová dohoda so spoločnosťou Volare boli uzatvorené v rovnaký deň. V marketingovej dohode so spoločnosťou Volare je uvedené: „Táto dodatková dohoda predstavuje podstatnú časť štandardnej dohody o pozemnej obsluhe. Preto zostane v platnosti do ukončenia štandardnej dohody o pozemnej obsluhe z akéhokoľvek dôvodu, keď skončia aj táto dodatková dohoda a všetky práva a povinnosti v nej stanovené.“ V marketingovej dohode sú stanovené aj cieľové hodnoty týkajúce sa cestujúcich, ktoré sa dopravca zaväzuje dosiahnuť; |
| --- | --- |

c)

dohoda o obsluhe a marketingová dohoda so spoločnosťou Volare boli uzatvorené v rovnaký deň. V marketingovej dohode so spoločnosťou Volare je uvedené: „Táto dodatková dohoda predstavuje podstatnú časť štandardnej dohody o pozemnej obsluhe. Preto zostane v platnosti do ukončenia štandardnej dohody o pozemnej obsluhe z akéhokoľvek dôvodu, keď skončia aj táto dodatková dohoda a všetky práva a povinnosti v nej stanovené.“ V marketingovej dohode sú stanovené aj cieľové hodnoty týkajúce sa cestujúcich, ktoré sa dopravca zaväzuje dosiahnuť;

| d) | v marketingovej dohode so spoločnosťou Germanwings sú „stanovené ciele a cieľové hodnoty, ktoré spoločnosť Germanwings dosiahne v súlade s požiadavkami AHO [Alghero]. Strany potvrdzujú, že parametre použité na objektívne vyhlásenie dosiahnutia uvedených cieľov a cieľových hodnôt budú vo forme ročného počtu cestujúcich a letov, ktoré spoločnosť Germanwings prevádzkuje na/z AHO [Alghero].“ V dohode sú stanovené poplatky za úspech a jednorazový príspevok, ktorý má zaplatiť spoločnosť So.Ge.A.AL. |
| --- | --- |

d)

v marketingovej dohode so spoločnosťou Germanwings sú „stanovené ciele a cieľové hodnoty, ktoré spoločnosť Germanwings dosiahne v súlade s požiadavkami AHO [Alghero]. Strany potvrdzujú, že parametre použité na objektívne vyhlásenie dosiahnutia uvedených cieľov a cieľových hodnôt budú vo forme ročného počtu cestujúcich a letov, ktoré spoločnosť Germanwings prevádzkuje na/z AHO [Alghero].“ V dohode sú stanovené poplatky za úspech a jednorazový príspevok, ktorý má zaplatiť spoločnosť So.Ge.A.AL.

| (497) | Komisia sa preto domnieva, že existuje jasná súvislosť medzi dohodami o letiskových službách a marketingovými dohodami, lebo marketingové dohody boli založené na uzatvorení dohody o letiskových službách a na službách poskytovaných dopravcami. |
| --- | --- |

(497)

Komisia sa preto domnieva, že existuje jasná súvislosť medzi dohodami o letiskových službách a marketingovými dohodami, lebo marketingové dohody boli založené na uzatvorení dohody o letiskových službách a na službách poskytovaných dopravcami.

ii)   O postupe použitom na odhadnutie prírastkových nákladov a príjmov

| (498) | Spoločnosť So.Ge.A.AL nevykonala pred uzatvorením dohôd s týmito leteckými dopravcami žiadnu analýzu ziskovosti ex ante dohôd. Ako je uvedené vyššie, Taliansko v liste z 25. marca 2014 predložilo Komisii rekonštruovanú analýzu ziskovosti ex ante dohôd uzatvorených so spoločnosťami Air One/Alitalia, Meridiana, Volare, Germanwings na základe údajov, ktoré by mal k dispozícii súkromný subjekt v trhovom hospodárstve konajúci namiesto spoločnosti So.Ge.A.AL v čase uzatvorenia predmetných dohôd, ako aj na základe udalostí predvídateľných v tom čase. |
| --- | --- |

(498)

Spoločnosť So.Ge.A.AL nevykonala pred uzatvorením dohôd s týmito leteckými dopravcami žiadnu analýzu ziskovosti ex ante dohôd. Ako je uvedené vyššie, Taliansko v liste z 25. marca 2014 predložilo Komisii rekonštruovanú analýzu ziskovosti ex ante dohôd uzatvorených so spoločnosťami Air One/Alitalia, Meridiana, Volare, Germanwings na základe údajov, ktoré by mal k dispozícii súkromný subjekt v trhovom hospodárstve konajúci namiesto spoločnosti So.Ge.A.AL v čase uzatvorenia predmetných dohôd, ako aj na základe udalostí predvídateľných v tom čase.

| (499) | Podľa Talianska je v postupe použitom na rekonštruovanú analýzu zohľadnená metodika, ktorú by použil súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, a z výsledkov posúdenia ziskovosti týchto dohôd je preukázané, že tieto dohody boli podľa predpokladov ex ante ziskové pre spoločnosť So.Ge.A.AL |
| --- | --- |

(499)

Podľa Talianska je v postupe použitom na rekonštruovanú analýzu zohľadnená metodika, ktorú by použil súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, a z výsledkov posúdenia ziskovosti týchto dohôd je preukázané, že tieto dohody boli podľa predpokladov ex ante ziskové pre spoločnosť So.Ge.A.AL

| (500) | Analýza je založená na postupe uvedenom v odôvodneniach 501 až 524. |
| --- | --- |

(500)

Analýza je založená na postupe uvedenom v odôvodneniach 501 až 524.

| (501) | Prírastkové príjmy z leteckej činnosti boli získané uplatnením relevantných letiskových poplatkov, ktoré podľa predpokladov mali platiť jednotliví leteckí dopravcovia, v kombinácii s predpokladmi dopravy pre príslušného leteckého dopravcu pre všetky služby okrem pozemnej obsluhy. Príjmy z leteckej činnosti z pozemnej obsluhy vychádzajú z poplatkov, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL dohodla s jednotlivými leteckými dopravcami. Predpoklady dopravy sú založené buď na úrovni dopravy leteckého dopravcu v roku predchádzajúcom podpísaniu dohody, alebo na cieľových hodnotách týkajúcich sa dopravy stanovených v príslušných dohodách. |
| --- | --- |

(501)

Prírastkové príjmy z leteckej činnosti boli získané uplatnením relevantných letiskových poplatkov, ktoré podľa predpokladov mali platiť jednotliví leteckí dopravcovia, v kombinácii s predpokladmi dopravy pre príslušného leteckého dopravcu pre všetky služby okrem pozemnej obsluhy. Príjmy z leteckej činnosti z pozemnej obsluhy vychádzajú z poplatkov, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL dohodla s jednotlivými leteckými dopravcami. Predpoklady dopravy sú založené buď na úrovni dopravy leteckého dopravcu v roku predchádzajúcom podpísaniu dohody, alebo na cieľových hodnotách týkajúcich sa dopravy stanovených v príslušných dohodách.

| (502) | Prírastkové príjmy z iných ako leteckých činností sú založené na predpokladoch spoločnosti So.Ge.A.AL v čase uzatvorenia dohôd s leteckými dopravcami z rokov 2007 a 2010 týkajúcich sa príjmov z iných ako leteckých činností vo výške približne 5,00 – 6,00 EUR na odlietajúceho cestujúceho ako výsledok vybudovania nového terminálu (pozri tiež tabuľku 9). |
| --- | --- |

(502)

Prírastkové príjmy z iných ako leteckých činností sú založené na predpokladoch spoločnosti So.Ge.A.AL v čase uzatvorenia dohôd s leteckými dopravcami z rokov 2007 a 2010 týkajúcich sa príjmov z iných ako leteckých činností vo výške približne 5,00 – 6,00 EUR na odlietajúceho cestujúceho ako výsledok vybudovania nového terminálu (pozri tiež tabuľku 9).

| (503) | Prírastkové prevádzkové náklady boli získané zohľadnením kategórií prírastkových nákladov, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL očakávala v čase podpísania jednotlivých dohôd so spoločnosťami Air One/Alitalia, Volare, Meridiana a Germanwings a ktoré zahŕňali: prírastkové náklady na zamestnancov, prírastkové náklady na obsluhu, prírastkové náklady na tovar, služby a materiál, prírastkové koncesné náklady a jednorazové marketingové platby týkajúce sa nových trás a poplatkov za úspech. |
| --- | --- |

(503)

Prírastkové prevádzkové náklady boli získané zohľadnením kategórií prírastkových nákladov, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL očakávala v čase podpísania jednotlivých dohôd so spoločnosťami Air One/Alitalia, Volare, Meridiana a Germanwings a ktoré zahŕňali: prírastkové náklady na zamestnancov, prírastkové náklady na obsluhu, prírastkové náklady na tovar, služby a materiál, prírastkové koncesné náklady a jednorazové marketingové platby týkajúce sa nových trás a poplatkov za úspech.

| (504) | V prípade počtu cestujúcich a nákladov na úrovni letiska bola vykonaná regresná analýza na určenie vplyvu zmeny počtu cestujúcich letiska Alghero na celkové náklady letiska. |
| --- | --- |

(504)

V prípade počtu cestujúcich a nákladov na úrovni letiska bola vykonaná regresná analýza na určenie vplyvu zmeny počtu cestujúcich letiska Alghero na celkové náklady letiska.

| (505) | Taliansko na účely analýzy ziskovosti dohôd z roku 2010 so spoločnosťami Alitalia a Meridiana vykonalo regresiu údajov o nákladoch za obdobie, ktoré predchádzalo podpísaniu dohôd, t. j. obdobie rokov 1998 – 2009, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL mala k dispozícii v čase uzatvorenia daných dohôd. |
| --- | --- |

(505)

Taliansko na účely analýzy ziskovosti dohôd z roku 2010 so spoločnosťami Alitalia a Meridiana vykonalo regresiu údajov o nákladoch za obdobie, ktoré predchádzalo podpísaniu dohôd, t. j. obdobie rokov 1998 – 2009, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL mala k dispozícii v čase uzatvorenia daných dohôd.

| (506) | Podľa Talianska bol však počet dátových bodov pred podpísaním dohôd z roku 2007 so spoločnosťami Germanwings a Volare (1998 – 2006) veľmi nízky. Vyplývajúce odhadované prírastkové náklady na zamestnancov a na materiál sú 2,7 EUR, resp. 9,3 EUR na odlietajúceho cestujúceho, čo sa považuje za nezvyčajne vysoké. Pridanie alebo odstránenie jedného dátového bodu má v tomto prípade významný vplyv na výsledky. Na tomto základe vyplýva z analýzy ziskovosti negatívna čistá súčasná hodnota pre spoločnosť Germanwings a pozitívna čistá súčasná hodnota pre dohodu so spoločnosťou Alitalia. Podľa Talianska sú odhady z regresie nákladov o to stabilnejšie, čím väčší je počet dátových bodov, takže regresia pre dohody so spoločnosťami Germanwings a Volare z roku 2007 by mala pokrývať celé obdobie rokov 1998 – 2010. |
| --- | --- |

(506)

Podľa Talianska bol však počet dátových bodov pred podpísaním dohôd z roku 2007 so spoločnosťami Germanwings a Volare (1998 – 2006) veľmi nízky. Vyplývajúce odhadované prírastkové náklady na zamestnancov a na materiál sú 2,7 EUR, resp. 9,3 EUR na odlietajúceho cestujúceho, čo sa považuje za nezvyčajne vysoké. Pridanie alebo odstránenie jedného dátového bodu má v tomto prípade významný vplyv na výsledky. Na tomto základe vyplýva z analýzy ziskovosti negatívna čistá súčasná hodnota pre spoločnosť Germanwings a pozitívna čistá súčasná hodnota pre dohodu so spoločnosťou Alitalia. Podľa Talianska sú odhady z regresie nákladov o to stabilnejšie, čím väčší je počet dátových bodov, takže regresia pre dohody so spoločnosťami Germanwings a Volare z roku 2007 by mala pokrývať celé obdobie rokov 1998 – 2010.

| (507) | V druhom kroku boli získané odhadované celkové ďalšie náklady vyplývajúce zo špecifických dohôd medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a príslušnými leteckými dopravcami na základe výsledkov v prvom kroku v kombinácii s príslušnými odhadovanými počtami cestujúcich jednotlivých leteckých dopravcov.






  a) | Predpokladané prírastkové náklady na obsluhu, tovar, služby a materiál počas obdobia trvania jednotlivých dohôd sú založené na priemerných nákladoch na obsluhu za pohyb leteckej dopravy a na priemerných nákladoch na tovar, služby a materiál na cestujúceho na úrovni letiska v roku, ktorý bezprostredne predchádzal roku podpísania dohody. Tieto jednotkové náklady boli zvýšené o očakávanú infláciu v každom roku a boli vynásobené príslušnými očakávanými údajmi o doprave pre každého leteckého dopravcu. |
| --- | --- | --- |

(507)

V druhom kroku boli získané odhadované celkové ďalšie náklady vyplývajúce zo špecifických dohôd medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a príslušnými leteckými dopravcami na základe výsledkov v prvom kroku v kombinácii s príslušnými odhadovanými počtami cestujúcich jednotlivých leteckých dopravcov.

a)

Predpokladané prírastkové náklady na obsluhu, tovar, služby a materiál počas obdobia trvania jednotlivých dohôd sú založené na priemerných nákladoch na obsluhu za pohyb leteckej dopravy a na priemerných nákladoch na tovar, služby a materiál na cestujúceho na úrovni letiska v roku, ktorý bezprostredne predchádzal roku podpísania dohody. Tieto jednotkové náklady boli zvýšené o očakávanú infláciu v každom roku a boli vynásobené príslušnými očakávanými údajmi o doprave pre každého leteckého dopravcu.

| b) | Koncesné náklady sa líšia podľa počtu cestujúcich. Prírastkové koncesné náklady sú založené na priemerných koncesných nákladoch na cestujúceho na úrovni letiska v roku pred podpísaním jednotlivých dohôd, ktoré boli vynásobené predpokladanými údajmi o doprave pre príslušného leteckého dopravcu a zvýšené o infláciu. |
| --- | --- |

b)

Koncesné náklady sa líšia podľa počtu cestujúcich. Prírastkové koncesné náklady sú založené na priemerných koncesných nákladoch na cestujúceho na úrovni letiska v roku pred podpísaním jednotlivých dohôd, ktoré boli vynásobené predpokladanými údajmi o doprave pre príslušného leteckého dopravcu a zvýšené o infláciu.

| (508) | Koeficienty zaťaženia predpokladané v analýze ziskovosti dohôd uzatvorených so spoločnosťami Alitalia, Germanwings, Volare a Meridiana sú založené na predchádzajúcich znalostiach a skúsenostiach spoločnosti So.Ge.A.AL týkajúcich sa činnosti a obchodného modelu jednotlivých leteckých dopravcov (122), ako je opísané v tabuľke 13.

  Tabuľka 13


  Predpokladané koeficienty zaťaženia







  Letecká spoločnosť | Koeficient zaťaženia |
| --- | --- | --- |
| Air One/Alitalia | neuvádza sa |
| Germanwings | 60 |
| Volare | 50 |
| Meridiana | 65 |

(508)

Koeficienty zaťaženia predpokladané v analýze ziskovosti dohôd uzatvorených so spoločnosťami Alitalia, Germanwings, Volare a Meridiana sú založené na predchádzajúcich znalostiach a skúsenostiach spoločnosti So.Ge.A.AL týkajúcich sa činnosti a obchodného modelu jednotlivých leteckých dopravcov (122), ako je opísané v tabuľke 13.

Tabuľka 13

Predpokladané koeficienty zaťaženia

Letecká spoločnosť

Koeficient zaťaženia

Air One/Alitalia

neuvádza sa

Germanwings

60

Volare

50

Meridiana

65

—   Air One/Alitalia

| (509) | Projekcie dopravy pre spoločnosť Air One/Alitalia počas obdobia trvania zmluvy o obsluhe boli získané takto:






  a) | projekcie dopravy spojené s otvorením troch medzinárodných trás z/do Barcelony, Bruselu a Paríža vychádzajú z marketingovej dohody. Predpokladalo sa, že spoločnosť Air One/Alitalia bude prevádzkovať tri lety za týždeň na každej trase; |
| --- | --- | --- |

(509)

Projekcie dopravy pre spoločnosť Air One/Alitalia počas obdobia trvania zmluvy o obsluhe boli získané takto:

a)

projekcie dopravy spojené s otvorením troch medzinárodných trás z/do Barcelony, Bruselu a Paríža vychádzajú z marketingovej dohody. Predpokladalo sa, že spoločnosť Air One/Alitalia bude prevádzkovať tri lety za týždeň na každej trase;

| b) | projekcie dopravy pre vnútroštátne lety sú založené na počte letov, ktoré spoločnosť Air One/Alitalia prevádzkovala v roku 2009, zvýšené o predpoklad, že vnútroštátna doprava sa bude zvyšovať o 1 % ročne. |
| --- | --- |

b)

projekcie dopravy pre vnútroštátne lety sú založené na počte letov, ktoré spoločnosť Air One/Alitalia prevádzkovala v roku 2009, zvýšené o predpoklad, že vnútroštátna doprava sa bude zvyšovať o 1 % ročne.

| (510) | Projekcie dopravy boli použité na získanie očakávaných prírastkových príjmov a očakávaných prírastkových nákladov. Očakávané prírastkové príjmy z leteckej činnosti sú založené na projekciách dopravy a zverejnených letiskových poplatkoch za všetky služby okrem obsluhy. Poplatky za obsluhu sú založené na dohode o obsluhe z roku 2010. Očakávané príjmy z iných ako leteckých činností boli získané podľa postupu opísaného v odôvodnení 502. |
| --- | --- |

(510)

Projekcie dopravy boli použité na získanie očakávaných prírastkových príjmov a očakávaných prírastkových nákladov. Očakávané prírastkové príjmy z leteckej činnosti sú založené na projekciách dopravy a zverejnených letiskových poplatkoch za všetky služby okrem obsluhy. Poplatky za obsluhu sú založené na dohode o obsluhe z roku 2010. Očakávané príjmy z iných ako leteckých činností boli získané podľa postupu opísaného v odôvodnení 502.

| (511) | Očakávané prírastkové náklady boli získané na základe predpokladov opísaných v odôvodneniach 503 až 508 a zahŕňajú jednorazovú marketingovú platbu od spoločnosti So.Ge.A.AL na motivovanie otvorenia medzinárodných trás spoločnosti Air One/Alitalia z letiska Alghero. |
| --- | --- |

(511)

Očakávané prírastkové náklady boli získané na základe predpokladov opísaných v odôvodneniach 503 až 508 a zahŕňajú jednorazovú marketingovú platbu od spoločnosti So.Ge.A.AL na motivovanie otvorenia medzinárodných trás spoločnosti Air One/Alitalia z letiska Alghero.

| (512) | Na základe týchto predpokladov je v tabuľke 14 uvedená čistá súčasná hodnota peňažných tokov očakávaných od dohôd z roku 2010 so spoločnosťou Air One/Alitalia podľa výpočtov Talianska.

  Tabuľka 14


  Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohody so spoločnosťou Air One/Alitalia z roku 2010 (v mil. EUR)












  Rok | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prírastkové zisky | [0 – 1] | [3 – 6] | [3 – 6] | [3 – 6] | [3 – 6] | [3 – 6] |
| Čistá súčasná hodnota (123) (počas trvania dohody) | [10 – 14] | | | | | |

(512)

Na základe týchto predpokladov je v tabuľke 14 uvedená čistá súčasná hodnota peňažných tokov očakávaných od dohôd z roku 2010 so spoločnosťou Air One/Alitalia podľa výpočtov Talianska.

Tabuľka 14

Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohody so spoločnosťou Air One/Alitalia z roku 2010 (v mil. EUR)

Rok

2010

2011

2012

2013

2014

2015

Prírastkové zisky

[0 – 1]

[3 – 6]

[3 – 6]

[3 – 6]

[3 – 6]

[3 – 6]

Čistá súčasná hodnota (123) (počas trvania dohody)

[10 – 14]

—   Volare

| (513) | Prognózy dopravy pre spoločnosť Volare sú založené na pohyboch leteckej dopravy stanovených v marketingovej dohode, a to 28 letov v roku 2007, 207 letov v rokoch 2008 a 2009 a 180 letov v roku 2010. |
| --- | --- |

(513)

Prognózy dopravy pre spoločnosť Volare sú založené na pohyboch leteckej dopravy stanovených v marketingovej dohode, a to 28 letov v roku 2007, 207 letov v rokoch 2008 a 2009 a 180 letov v roku 2010.

| (514) | Prírastkové príjmy z leteckej činnosti boli založené na zverejnených letiskových poplatkoch a na dohode o obsluhe spoločne s projekciami dopravy. Prírastkové príjmy z iných ako leteckých činností boli odhadnuté podľa postupu opísaného v odôvodnení 502. |
| --- | --- |

(514)

Prírastkové príjmy z leteckej činnosti boli založené na zverejnených letiskových poplatkoch a na dohode o obsluhe spoločne s projekciami dopravy. Prírastkové príjmy z iných ako leteckých činností boli odhadnuté podľa postupu opísaného v odôvodnení 502.

| (515) | Prírastkové náklady boli založené na priemerných jednotkových poplatkoch a projekciách dopravy založených na predpokladoch opísaných v odôvodneniach 503 až 508 a zahŕňajú jednorazovú platbu vo výške [...] EUR za prvý rok činnosti. |
| --- | --- |

(515)

Prírastkové náklady boli založené na priemerných jednotkových poplatkoch a projekciách dopravy založených na predpokladoch opísaných v odôvodneniach 503 až 508 a zahŕňajú jednorazovú platbu vo výške [...] EUR za prvý rok činnosti.

| (516) | V rámci výpočtu čistej súčasnej hodnoty uvedenej v tabuľke 15 bola regresná analýza založená na údajoch o nákladoch pred podpísaním dohody, konkrétne za obdobie rokov 1998 – 2006.

  Tabuľka 15


  Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohody so spoločnosťou Volare z roku 2007 (v tis.EUR)










  Rok | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prírastkové zisky | [13 – 18] | [50 – 100] | [100 – 125] | [100 – 125] |
| Čistá súčasná hodnota (124) (počas trvania dohody) | [250 – 300] | | | |

(516)

V rámci výpočtu čistej súčasnej hodnoty uvedenej v tabuľke 15 bola regresná analýza založená na údajoch o nákladoch pred podpísaním dohody, konkrétne za obdobie rokov 1998 – 2006.

Tabuľka 15

Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohody so spoločnosťou Volare z roku 2007 (v tis.EUR)

Rok

2007

2008

2009

2010

Prírastkové zisky

[13 – 18]

[50 – 100]

[100 – 125]

[100 – 125]

Čistá súčasná hodnota (124) (počas trvania dohody)

[250 – 300]

—   Meridiana

| (517) | Prognózy dopravy pre spoločnosť Meridiana pre predpoklady o očakávaných prírastkových príjmoch a prírastkových nákladoch sú založené na počte pohybov leteckej dopravy na trasách z/do Milána, Verony a Bari stanovených v marketingovej dohode. |
| --- | --- |

(517)

Prognózy dopravy pre spoločnosť Meridiana pre predpoklady o očakávaných prírastkových príjmoch a prírastkových nákladoch sú založené na počte pohybov leteckej dopravy na trasách z/do Milána, Verony a Bari stanovených v marketingovej dohode.

| (518) | Prírastkové príjmy z leteckej činnosti boli založené na zverejnených letiskových poplatkoch a na dohode o obsluhe spoločne s projekciami dopravy. Prírastkové príjmy z iných ako leteckých činností boli odhadnuté podľa postupu opísaného v odôvodnení 502. |
| --- | --- |

(518)

Prírastkové príjmy z leteckej činnosti boli založené na zverejnených letiskových poplatkoch a na dohode o obsluhe spoločne s projekciami dopravy. Prírastkové príjmy z iných ako leteckých činností boli odhadnuté podľa postupu opísaného v odôvodnení 502.

| (519) | Prírastkové náklady boli založené na priemerných jednotkových poplatkoch a projekciách dopravy opísaných v odôvodneniach 503 až 508 a zahŕňajú jednorazovú platbu vo výške [...] EUR. |
| --- | --- |

(519)

Prírastkové náklady boli založené na priemerných jednotkových poplatkoch a projekciách dopravy opísaných v odôvodneniach 503 až 508 a zahŕňajú jednorazovú platbu vo výške [...] EUR.

| (520) | Komisia poznamenáva, že marketingová dohoda so spoločnosťou Meridiana mala platiť jeden rok, v období od júna 2010 do októbra 2010, a bolo v nej stanovené, že môže byť predĺžená na obdobie rokov 2011 a 2012, ak počet cestujúcich prepravených leteckým dopravcom prekročí minimálne prahové hodnoty. Taliansko vysvetlilo, že spoločnosť So.Ge.A.AL v čase podpísania dohôd očakávala, že spoločnosť Meridiana naplní požadovanú minimálnu úroveň dopravy cestujúcich, a teda že spoločnosť Meridiana predĺži marketingovú dohodu (a teda aj dohodu o obsluhe) so spoločnosťou So.Ge.A.AL za podobných podmienok. |
| --- | --- |

(520)

Komisia poznamenáva, že marketingová dohoda so spoločnosťou Meridiana mala platiť jeden rok, v období od júna 2010 do októbra 2010, a bolo v nej stanovené, že môže byť predĺžená na obdobie rokov 2011 a 2012, ak počet cestujúcich prepravených leteckým dopravcom prekročí minimálne prahové hodnoty. Taliansko vysvetlilo, že spoločnosť So.Ge.A.AL v čase podpísania dohôd očakávala, že spoločnosť Meridiana naplní požadovanú minimálnu úroveň dopravy cestujúcich, a teda že spoločnosť Meridiana predĺži marketingovú dohodu (a teda aj dohodu o obsluhe) so spoločnosťou So.Ge.A.AL za podobných podmienok.

| (521) | Na základe týchto predpokladov je v tabuľke 16 uvedená čistá súčasná hodnota peňažných tokov očakávaných od dohôd so spoločnosťou Meridiana. Ako vyplýva z tabuľky 16, Taliansko na účely analýzy ziskovosti bralo do úvahy obdobie rokov 2010 – 2013.

  Tabuľka 16


  Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohody so spoločnosťou Meridiana na obdobie rokov 2010 – 2013 (v tis. EUR)










  Rok | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prírastkové zisky | – [150 – 200] | [400 – 450] | [400 – 450] | [400 – 450] |
| Čistá súčasná hodnota (125) (počas trvania dohody) | [950 – 1 100] | | | |

(521)

Na základe týchto predpokladov je v tabuľke 16 uvedená čistá súčasná hodnota peňažných tokov očakávaných od dohôd so spoločnosťou Meridiana. Ako vyplýva z tabuľky 16, Taliansko na účely analýzy ziskovosti bralo do úvahy obdobie rokov 2010 – 2013.

Tabuľka 16

Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohody so spoločnosťou Meridiana na obdobie rokov 2010 – 2013 (v tis. EUR)

Rok

2010

2011

2012

2013

Prírastkové zisky

– [150 – 200]

[400 – 450]

[400 – 450]

[400 – 450]

Čistá súčasná hodnota (125) (počas trvania dohody)

[950 – 1 100]

—   Germanwings

| (522) | Prognózy dopravy pre spoločnosť Germanwings sú založené na cieľových pohyboch leteckej dopravy stanovených v dohode z roku 2007 a sú základom predpokladov spoločnosti So.Ge.A.AL týkajúcich sa prírastkových príjmov a prírastkových nákladov v čase uzatvorenia dohody. |
| --- | --- |

(522)

Prognózy dopravy pre spoločnosť Germanwings sú založené na cieľových pohyboch leteckej dopravy stanovených v dohode z roku 2007 a sú základom predpokladov spoločnosti So.Ge.A.AL týkajúcich sa prírastkových príjmov a prírastkových nákladov v čase uzatvorenia dohody.

| (523) | Prírastkové príjmy z leteckej činnosti boli založené na zverejnených letiskových poplatkoch a na dohode z roku 2007 spoločne s projekciami dopravy. Prírastkové príjmy z iných ako leteckých činností boli odhadnuté podľa postupu opísaného v odôvodnení 502. |
| --- | --- |

(523)

Prírastkové príjmy z leteckej činnosti boli založené na zverejnených letiskových poplatkoch a na dohode z roku 2007 spoločne s projekciami dopravy. Prírastkové príjmy z iných ako leteckých činností boli odhadnuté podľa postupu opísaného v odôvodnení 502.

| (524) | Prírastkové náklady boli založené na priemerných jednotkových poplatkoch a na projekciách dopravy a zahŕňajú jednorazovú platbu vo výške [...] EUR v prvom roku, ako aj poplatky za úspech (v analýze sa predpokladá, že spoločnosť Germanwings splní cieľové hodnoty týkajúce sa cestujúcich). V rámci výpočtu čistej súčasnej hodnoty uvedenej v tabuľke 17 bola regresná analýza založená na údajoch o nákladoch pred podpísaním dohody, konkrétne za obdobie rokov 1998 – 2006.

  Tabuľka 17


  Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohody so spoločnosťou Germanwings z roku 2007 (v tis. EUR)









  Rok | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prírastkové zisky | – [130 – 150] | – [20 – 30] | – [5 – 10] |
| Čistá súčasná hodnota (126) (počas trvania dohody) | – [150 – 200] | | |

(524)

Prírastkové náklady boli založené na priemerných jednotkových poplatkoch a na projekciách dopravy a zahŕňajú jednorazovú platbu vo výške [...] EUR v prvom roku, ako aj poplatky za úspech (v analýze sa predpokladá, že spoločnosť Germanwings splní cieľové hodnoty týkajúce sa cestujúcich). V rámci výpočtu čistej súčasnej hodnoty uvedenej v tabuľke 17 bola regresná analýza založená na údajoch o nákladoch pred podpísaním dohody, konkrétne za obdobie rokov 1998 – 2006.

Tabuľka 17

Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohody so spoločnosťou Germanwings z roku 2007 (v tis. EUR)

Rok

2007

2008

2009

Prírastkové zisky

– [130 – 150]

– [20 – 30]

– [5 – 10]

Čistá súčasná hodnota (126) (počas trvania dohody)

– [150 – 200]

iii)   Posúdenie

| (525) | Komisia súhlasí so správnosťou postupu, ktorý použilo Taliansko na odhadnutie počtu cestujúcich a vyplývajúci výpočet očakávaných prírastkových príjmov z leteckej činnosti a z iných ako leteckých činností. |
| --- | --- |

(525)

Komisia súhlasí so správnosťou postupu, ktorý použilo Taliansko na odhadnutie počtu cestujúcich a vyplývajúci výpočet očakávaných prírastkových príjmov z leteckej činnosti a z iných ako leteckých činností.

| (526) | To isté platí, pokiaľ ide o výpočet prírastkových nákladov, ktoré zahŕňajú marketingové platby. Komisia sa však domnieva, že regresná analýza mala byť založená na údajoch, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mala k dispozícii v čase uzatvorenia dohôd, a preto mala byť vykonaná len pre obdobie pred podpísaním týchto dohôd, čo je v tomto prípade obdobie rokov 1998 – 2006 pre dohody so spoločnosťami Germanwings a Volare a obdobie rokov 1998 – 2009 pre dohody so spoločnosťami Alitalia a Meridiana. |
| --- | --- |

(526)

To isté platí, pokiaľ ide o výpočet prírastkových nákladov, ktoré zahŕňajú marketingové platby. Komisia sa však domnieva, že regresná analýza mala byť založená na údajoch, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mala k dispozícii v čase uzatvorenia dohôd, a preto mala byť vykonaná len pre obdobie pred podpísaním týchto dohôd, čo je v tomto prípade obdobie rokov 1998 – 2006 pre dohody so spoločnosťami Germanwings a Volare a obdobie rokov 1998 – 2009 pre dohody so spoločnosťami Alitalia a Meridiana.

| (527) | Na rozdiel od dohôd so spoločnosťou Ryanair z rokov 2000, 2002 a 2003, v prípade ktorých Komisia akceptovala, že nemožno vykonať zmysluplnú regresiu na základe údajov o nákladoch ex ante, takže boli použité údaje o nákladoch za obdobie rokov 1998 – 2008 namiesto toho, čo by rozumný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve očakával v čase uzatvorenia týchto dohôd (pozri odôvodnenie 491), v prípade dohody so spoločnosťou Germanwings z roku 2007 a dohody so spoločnosťou Meridiana z roku 2010 bolo k dispozícii viac dátových bodov na vykonanie regresie údajov o nákladoch ex ante, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mala k dispozícii v čase uzatvorenia predmetných dohôd. Komisia ďalej poznamenáva, že Taliansko akceptovalo podobný postup pre analýzu dohôd so spoločnosťou Ryanair z roku 2006, ktoré boli uzatvorené skôr ako dohoda so spoločnosťou Germanwings z roku 2007. |
| --- | --- |

(527)

Na rozdiel od dohôd so spoločnosťou Ryanair z rokov 2000, 2002 a 2003, v prípade ktorých Komisia akceptovala, že nemožno vykonať zmysluplnú regresiu na základe údajov o nákladoch ex ante, takže boli použité údaje o nákladoch za obdobie rokov 1998 – 2008 namiesto toho, čo by rozumný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve očakával v čase uzatvorenia týchto dohôd (pozri odôvodnenie 491), v prípade dohody so spoločnosťou Germanwings z roku 2007 a dohody so spoločnosťou Meridiana z roku 2010 bolo k dispozícii viac dátových bodov na vykonanie regresie údajov o nákladoch ex ante, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mala k dispozícii v čase uzatvorenia predmetných dohôd. Komisia ďalej poznamenáva, že Taliansko akceptovalo podobný postup pre analýzu dohôd so spoločnosťou Ryanair z roku 2006, ktoré boli uzatvorené skôr ako dohoda so spoločnosťou Germanwings z roku 2007.

| (528) | Komisia si tiež všimla prístup Talianska, ktoré nepovažovalo konečnú hodnotu za spôsobujúcu prínosy vyplývajúce aj po ukončení obdobia platnosti dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Alitalia, Meridiana, Volare a Germanwings. Tento prístup je v súlade s argumentmi, ktoré Komisia uviedla v odôvodneniach 445 až 450. |
| --- | --- |

(528)

Komisia si tiež všimla prístup Talianska, ktoré nepovažovalo konečnú hodnotu za spôsobujúcu prínosy vyplývajúce aj po ukončení obdobia platnosti dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Alitalia, Meridiana, Volare a Germanwings. Tento prístup je v súlade s argumentmi, ktoré Komisia uviedla v odôvodneniach 445 až 450.

| (529) | Komisia tiež poznamenáva, že podobne ako dohody o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair z rokov 2006 a 2010 sa marketingové dohody so spoločnosťami Meridiana a Alitalia uplatňovali so spätnou účinnosťou od júna 2010 do októbra 2010. Spoločnosť So.Ge.A.AL vysvetlila, že v tomto období diskutovala o podobných podmienkach ako podmienky v dohode, ktorú neskôr 20. októbra 2010 podpísala so spoločnosťami Meridiana a Alitalia. Komisia preto súhlasí, že tento postup je v súlade s postupom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(529)

Komisia tiež poznamenáva, že podobne ako dohody o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair z rokov 2006 a 2010 sa marketingové dohody so spoločnosťami Meridiana a Alitalia uplatňovali so spätnou účinnosťou od júna 2010 do októbra 2010. Spoločnosť So.Ge.A.AL vysvetlila, že v tomto období diskutovala o podobných podmienkach ako podmienky v dohode, ktorú neskôr 20. októbra 2010 podpísala so spoločnosťami Meridiana a Alitalia. Komisia preto súhlasí, že tento postup je v súlade s postupom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (530) | Komisia na záver poznamenáva, že v marketingovej dohode so spoločnosťou Meridiana (platnej v období od júna 2010 do októbra 2010) bolo stanovené, že môže byť predĺžená na obdobie rokov 2011 a 2012, ak počet cestujúcich prepravených leteckým dopravcom prekročí minimálne prahové hodnoty, ktoré sú v nej stanovené. Taliansko vysvetlilo, že spoločnosť So.Ge.A.AL v čase podpísania dohôd očakávala, že spoločnosť Meridiana naplní požadovanú minimálnu úroveň dopravy cestujúcich, a teda že spoločnosť Meridiana predĺži marketingovú dohodu (a tým aj dohodu o obsluhe) so spoločnosťou So.Ge.A.AL za podobných podmienok. |
| --- | --- |

(530)

Komisia na záver poznamenáva, že v marketingovej dohode so spoločnosťou Meridiana (platnej v období od júna 2010 do októbra 2010) bolo stanovené, že môže byť predĺžená na obdobie rokov 2011 a 2012, ak počet cestujúcich prepravených leteckým dopravcom prekročí minimálne prahové hodnoty, ktoré sú v nej stanovené. Taliansko vysvetlilo, že spoločnosť So.Ge.A.AL v čase podpísania dohôd očakávala, že spoločnosť Meridiana naplní požadovanú minimálnu úroveň dopravy cestujúcich, a teda že spoločnosť Meridiana predĺži marketingovú dohodu (a tým aj dohodu o obsluhe) so spoločnosťou So.Ge.A.AL za podobných podmienok.

| (531) | Komisia nemôže akceptovať toto tvrdenie. Po prvé, v dohode o obsluhe so spoločnosťou Meridiana nebolo žiadne výslovné ustanovenie o možnom predĺžení. Takáto doložka bola len v marketingovej dohode. Komisia síce súhlasí s tým, že možné predĺženie marketingovej dohody, pokiaľ spoločnosť Meridiana naplní cieľové hodnoty týkajúce sa dopravy, by viedlo k predĺženiu dohody o obsluhe s dopravcom na podobné obdobie trvania, nič to však nemení na skutočnosti, že v čase podpísania dohody o obsluhe nebola spoločnosť Meridiana viazaná žiadnym právnym záväzkom pokračovať v činnosti na letisku nad rámec počiatočného obdobia platnosti dohody, teda do apríla 2011. Marketingová dohoda bola navyše podpísaná 20. októbra 2010, t. j. viac ako šesť mesiacov po podpísaní dohody o obsluhe. Komisia sa domnieva, že v apríli 2010, keď bola podpísaná dohoda o obsluhe, nemohla spoločnosť So.Ge.A.AL počítať s predĺžením žiadnej z dohôd za podobných podmienok, keďže toto predĺženie bolo hypotetické. Komisia sa preto domnieva, že v analýze ziskovosti sa malo brať do úvahy len počiatočné trvanie dohody jeden rok. |
| --- | --- |

(531)

Komisia nemôže akceptovať toto tvrdenie. Po prvé, v dohode o obsluhe so spoločnosťou Meridiana nebolo žiadne výslovné ustanovenie o možnom predĺžení. Takáto doložka bola len v marketingovej dohode. Komisia síce súhlasí s tým, že možné predĺženie marketingovej dohody, pokiaľ spoločnosť Meridiana naplní cieľové hodnoty týkajúce sa dopravy, by viedlo k predĺženiu dohody o obsluhe s dopravcom na podobné obdobie trvania, nič to však nemení na skutočnosti, že v čase podpísania dohody o obsluhe nebola spoločnosť Meridiana viazaná žiadnym právnym záväzkom pokračovať v činnosti na letisku nad rámec počiatočného obdobia platnosti dohody, teda do apríla 2011. Marketingová dohoda bola navyše podpísaná 20. októbra 2010, t. j. viac ako šesť mesiacov po podpísaní dohody o obsluhe. Komisia sa domnieva, že v apríli 2010, keď bola podpísaná dohoda o obsluhe, nemohla spoločnosť So.Ge.A.AL počítať s predĺžením žiadnej z dohôd za podobných podmienok, keďže toto predĺženie bolo hypotetické. Komisia sa preto domnieva, že v analýze ziskovosti sa malo brať do úvahy len počiatočné trvanie dohody jeden rok.

| (532) | Komisia si zároveň všimla postup Talianska, že odôvodňuje očakávania spoločnosti So.Ge.A.AL, pokiaľ ide o predĺženie dohody o obsluhe, len na základe možnosti predĺženia marketingovej dohody (a nie dohody o obsluhe). Komisia sa domnieva, že na základe takéhoto postupu je ťažké prijať argument vyjadrený v priebehu vyšetrovania spoločnosťami Ryanair a AMS, že marketingové dohody a dohody o letiskových službách možno jednoducho oddeliť. |
| --- | --- |

(532)

Komisia si zároveň všimla postup Talianska, že odôvodňuje očakávania spoločnosti So.Ge.A.AL, pokiaľ ide o predĺženie dohody o obsluhe, len na základe možnosti predĺženia marketingovej dohody (a nie dohody o obsluhe). Komisia sa domnieva, že na základe takéhoto postupu je ťažké prijať argument vyjadrený v priebehu vyšetrovania spoločnosťami Ryanair a AMS, že marketingové dohody a dohody o letiskových službách možno jednoducho oddeliť.

| (533) | Komisia rekonštruovala analýzu na základe úvah uvedených v odôvodneniach 525 až 532. Vyplývajúce čisté súčasné hodnoty pre tieto dohody v čase ich uzatvorenia na obdobie, počas ktorého mali platiť, sú uvedené v tabuľke 18.

  Tabuľka 18


  Čisté súčasné hodnoty dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air One/Alitalia, Meridiana, Volare a Germanwings








  Letecký dopravca | Obdobie, počas ktorého mala dohoda platiť | Čistá súčasná hodnota počas trvania dohody (v tis. EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Volare | 2007 – 2010 | [250 – 300] |
| Air One/Alitalia | 2010 – 2015 | [12 500 – 13 000] |
| Meridiana | 2010 – 2011 | – [150 – 200] |
| Germanwings | 2007 – 2009 | – [150 – 200] |

(533)

Komisia rekonštruovala analýzu na základe úvah uvedených v odôvodneniach 525 až 532. Vyplývajúce čisté súčasné hodnoty pre tieto dohody v čase ich uzatvorenia na obdobie, počas ktorého mali platiť, sú uvedené v tabuľke 18.

Tabuľka 18

Čisté súčasné hodnoty dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air One/Alitalia, Meridiana, Volare a Germanwings

Letecký dopravca

Obdobie, počas ktorého mala dohoda platiť

Čistá súčasná hodnota počas trvania dohody (v tis. EUR)

Volare

2007 – 2010

[250 – 300]

Air One/Alitalia

2010 – 2015

[12 500 – 13 000]

Meridiana

2010 – 2011

– [150 – 200]

Germanwings

2007 – 2009

– [150 – 200]

| (534) | So zreteľom na to, že diskontovaný výsledok je pre dohody so spoločnosťami Meridiana a Germanwings negatívny, Komisia konštatuje, že spoločnosť So.Ge.A.AL sa uzatvorením týchto dohôd nesprávala ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Prevádzkovateľ letiska nemohol očakávať, že pokryje aspoň prírastkové náklady vyplývajúce z týchto dohôd. Keďže spoločnosť So.Ge.A.AL sa nesprávala ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, jej rozhodnutím uzatvoriť dohody za týchto podmienok bola spoločnostiam Germanwings a Meridiana poskytnutá hospodárska výhoda. |
| --- | --- |

(534)

So zreteľom na to, že diskontovaný výsledok je pre dohody so spoločnosťami Meridiana a Germanwings negatívny, Komisia konštatuje, že spoločnosť So.Ge.A.AL sa uzatvorením týchto dohôd nesprávala ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve. Prevádzkovateľ letiska nemohol očakávať, že pokryje aspoň prírastkové náklady vyplývajúce z týchto dohôd. Keďže spoločnosť So.Ge.A.AL sa nesprávala ako súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, jej rozhodnutím uzatvoriť dohody za týchto podmienok bola spoločnostiam Germanwings a Meridiana poskytnutá hospodárska výhoda.

| (535) | Prehľad prírastkových nákladov a príjmov, ktoré bolo možné očakávať v čase uzatvorenia dohôd so spoločnosťami Meridiana a Germanwings, je zhrnutý v tabuľke 19.

  Tabuľka 19


  Prírastková ziskovosť dohôd so spoločnosťami Germanwings a Meridiana









  Germanwings | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Predpokladaní cestujúci | 15 000 | 15 000 | 15 000 |
| Predpokladaný prírastkový príjem z leteckej činnosti | [...] | [...] | [...] |
| Predpokladaný prírastkový príjem z iných ako leteckých činností | [...] | [...] | [...] |
| Predpokladané prírastkové náklady | [...] | [...] | [...] |
| Náklady na marketingovú podporu | [...] | [...] | [...] |
| Predpokladaný nominálny výsledok | – 140 482 | – 24 616 | – 8 745 |

(535)

Prehľad prírastkových nákladov a príjmov, ktoré bolo možné očakávať v čase uzatvorenia dohôd so spoločnosťami Meridiana a Germanwings, je zhrnutý v tabuľke 19.

Tabuľka 19

Prírastková ziskovosť dohôd so spoločnosťami Germanwings a Meridiana

Germanwings

2007

2008

2009

Predpokladaní cestujúci

15 000

15 000

15 000

Predpokladaný prírastkový príjem z leteckej činnosti

[...]

[...]

[...]

Predpokladaný prírastkový príjem z iných ako leteckých činností

[...]

[...]

[...]

Predpokladané prírastkové náklady

[...]

[...]

[...]

Náklady na marketingovú podporu

[...]

[...]

[...]

Predpokladaný nominálny výsledok

– 140 482

– 24 616

– 8 745

| Meridiana | 2010 |
| --- | --- |
| Predpokladaní cestujúci | 59 631 |
| Predpokladaný prírastkový príjem z leteckej činnosti | [...] |
| Predpokladaný prírastkový príjem z iných ako leteckých činností | [...] |
| Predpokladané prírastkové náklady | [...] |
| Náklady na marketingovú podporu | [...] |
| Predpokladaný nominálny výsledok | – 175 174 |

Meridiana

2010

Predpokladaní cestujúci

59 631

Predpokladaný prírastkový príjem z leteckej činnosti

[...]

Predpokladaný prírastkový príjem z iných ako leteckých činností

[...]

Predpokladané prírastkové náklady

[...]

Náklady na marketingovú podporu

[...]

Predpokladaný nominálny výsledok

– 175 174

| (536) | Na rozdiel od toho sa od dohôd so spoločnosťami Volare a Alitalia mohlo očakávať, že povedú k pozitívnemu diskontovanému výsledku. Spoločnosť So.Ge.A.AL teda uzatvorením týchto dohôd neposkytla týmto dopravcom hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(536)

Na rozdiel od toho sa od dohôd so spoločnosťami Volare a Alitalia mohlo očakávať, že povedú k pozitívnemu diskontovanému výsledku. Spoločnosť So.Ge.A.AL teda uzatvorením týchto dohôd neposkytla týmto dopravcom hospodársku výhodu.

iv)   Záver

| (537) | Na základe analýzy, ktorú vykonalo Taliansko, ziskovosti dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Alitalia a Volare, Komisia s uspokojením konštatuje, že by bolo od súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi vyhliadkami na ziskovosť, rozumné prijať podmienky týchto dohôd v čase ich podpísania. Tieto dohody teda neobsahujú prvky pomoci v prospech leteckých dopravcov. |
| --- | --- |

(537)

Na základe analýzy, ktorú vykonalo Taliansko, ziskovosti dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Alitalia a Volare, Komisia s uspokojením konštatuje, že by bolo od súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi vyhliadkami na ziskovosť, rozumné prijať podmienky týchto dohôd v čase ich podpísania. Tieto dohody teda neobsahujú prvky pomoci v prospech leteckých dopravcov.

| (538) | Komisia však na základe posúdenia v odôvodneniach 525 až 536 vyvodzuje záver, že pre spoločnosť So.Ge.A.AL nebolo rozumné uzatvoriť dohody so spoločnosťami Meridiana a Germanwings. Každá z týchto dohôd zahŕňa hospodársku výhodu pre príslušného leteckého dopravcu. |
| --- | --- |

(538)

Komisia však na základe posúdenia v odôvodneniach 525 až 536 vyvodzuje záver, že pre spoločnosť So.Ge.A.AL nebolo rozumné uzatvoriť dohody so spoločnosťami Meridiana a Germanwings. Každá z týchto dohôd zahŕňa hospodársku výhodu pre príslušného leteckého dopravcu.

Dohody so spoločnosťami bmibaby, Air Italy a Air Vallée

| (539) | Ako je uvedené vyššie, Taliansko v liste z 10. júna 2014 predložilo Komisii analýzu ziskovosti ex ante dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila s ostatnými vyšetrovanými leteckými dopravcami, t. j. bmibaby, Air Italy a Air Vallée. |
| --- | --- |

(539)

Ako je uvedené vyššie, Taliansko v liste z 10. júna 2014 predložilo Komisii analýzu ziskovosti ex ante dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila s ostatnými vyšetrovanými leteckými dopravcami, t. j. bmibaby, Air Italy a Air Vallée.

| (540) | Príslušné dohody o obsluhe, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air Italy, Air Vallée a bmibaby, sú zhrnuté v tabuľke 20:

  Tabuľka 20


  Dohody o obsluhe so spoločnosťami bmibaby, Air Italy a Air Vallée








  Letecký dopravca | Predpokladané obdobie trvania zmluvy | Poplatok za obsluhu za spiatočný let |
| --- | --- | --- | --- |
| Air Italy | 1. jún 2008 – 31. december 2010 | 600 |
| Air Vallée | 9. august 2010 – 30. august 2010 | 300 |
| bmibaby | 29. máj 2010 – 30. september 2010 | 700 |

(540)

Príslušné dohody o obsluhe, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air Italy, Air Vallée a bmibaby, sú zhrnuté v tabuľke 20:

Tabuľka 20

Dohody o obsluhe so spoločnosťami bmibaby, Air Italy a Air Vallée

Letecký dopravca

Predpokladané obdobie trvania zmluvy

Poplatok za obsluhu za spiatočný let

Air Italy

1. jún 2008 – 31. december 2010

600

Air Vallée

9. august 2010 – 30. august 2010

300

bmibaby

29. máj 2010 – 30. september 2010

700

| (541) | Metodika, ktorú Taliansko použilo na preskúmanie prírastkovej ziskovosti dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air Italy, Air Vallée a bmibaby, je opísaná v odôvodneniach 542 až 545. |
| --- | --- |

(541)

Metodika, ktorú Taliansko použilo na preskúmanie prírastkovej ziskovosti dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air Italy, Air Vallée a bmibaby, je opísaná v odôvodneniach 542 až 545.

| (542) | Prírastkové príjmy z leteckej činnosti zahŕňajú príjmy z poplatkov za pristátie, poplatkov za obsluhu batožiny, poplatkov za cestujúcich, obsluhy lietadiel a predaja leteniek. Všetky poplatky okrem poplatkov za obsluhu vychádzali zo zverejneného rozpisu poplatkov letiska. Prírastkové príjmy z iných ako leteckých činností boli odhadnuté podľa postupu opísaného v odôvodnení 502. |
| --- | --- |

(542)

Prírastkové príjmy z leteckej činnosti zahŕňajú príjmy z poplatkov za pristátie, poplatkov za obsluhu batožiny, poplatkov za cestujúcich, obsluhy lietadiel a predaja leteniek. Všetky poplatky okrem poplatkov za obsluhu vychádzali zo zverejneného rozpisu poplatkov letiska. Prírastkové príjmy z iných ako leteckých činností boli odhadnuté podľa postupu opísaného v odôvodnení 502.

| (543) | Predpokladané prírastkové náklady zahŕňajú náklady týkajúce sa zamestnancov (127), obsluhy, tovaru, služieb a materiálu, ako aj sumu koncesných nákladov spoločnosti So.Ge.A.AL. So zreteľom na to, že relevantné dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air Vallée a bmibaby, sa netýkali marketingových služieb, v analýze nie sú posúdené platby za marketing. Regresná analýza bola vykonaná pre počty cestujúcich a náklady na úrovni letiska na základe údajov ex ante, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mala k dispozícii v čase uzatvorenia predmetných dohôd, konkrétne za obdobie rokov 1998 – 2007 pre dohodu so spoločnosťou Air Italy a obdobie rokov 1998 – 2009 pre dohody so spoločnosťami Air Vallée a bmibaby. |
| --- | --- |

(543)

Predpokladané prírastkové náklady zahŕňajú náklady týkajúce sa zamestnancov (127), obsluhy, tovaru, služieb a materiálu, ako aj sumu koncesných nákladov spoločnosti So.Ge.A.AL. So zreteľom na to, že relevantné dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air Vallée a bmibaby, sa netýkali marketingových služieb, v analýze nie sú posúdené platby za marketing. Regresná analýza bola vykonaná pre počty cestujúcich a náklady na úrovni letiska na základe údajov ex ante, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mala k dispozícii v čase uzatvorenia predmetných dohôd, konkrétne za obdobie rokov 1998 – 2007 pre dohodu so spoločnosťou Air Italy a obdobie rokov 1998 – 2009 pre dohody so spoločnosťami Air Vallée a bmibaby.

| (544) | V tabuľke 21 sú zhrnuté prírastkové zisky, ktoré podľa predpokladov mali vyplynúť spoločnosť So.Ge.A.AL z dohody so spoločnosťou Air Italy. Čistá súčasná hodnota prírastkových ziskov, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL mohla očakávať od dohody so spoločnosťou Air Italy je vo výške 99 330 EUR (128).

  Tabuľka 21


  Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohody so spoločnosťou Air Italy z roku 2008 (v EUR)









  Rok | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prírastkové zisky | [30 000 – 40 000] | [30 000 – 40 000] | [30 000 – 40 000] |
| Čistá súčasná hodnota (129) (počas trvania dohody) | [90 000 – 110 000] | | |

(544)

V tabuľke 21 sú zhrnuté prírastkové zisky, ktoré podľa predpokladov mali vyplynúť spoločnosť So.Ge.A.AL z dohody so spoločnosťou Air Italy. Čistá súčasná hodnota prírastkových ziskov, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL mohla očakávať od dohody so spoločnosťou Air Italy je vo výške 99 330 EUR (128).

Tabuľka 21

Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohody so spoločnosťou Air Italy z roku 2008 (v EUR)

Rok

2008

2009

2010

Prírastkové zisky

[30 000 – 40 000]

[30 000 – 40 000]

[30 000 – 40 000]

Čistá súčasná hodnota (129) (počas trvania dohody)

[90 000 – 110 000]

| (545) | V tabuľke 22 sú zhrnuté prírastkové zisky, ktoré podľa predpokladov mali vyplynúť spoločnosť So.Ge.A.AL z dohôd so spoločnosťami Air Vallée a bmibaby. Čisté súčasné hodnoty prírastkových ziskov, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL mohla očakávať od dohôd so spoločnosťami Air Vallée a bmibaby boli vo výške 3 399 EUR, resp. 25 330 EUR. (130) Podľa Talianska je odhadovaná čistá súčasná hodnota pomerne nízka, lebo dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air Vallée a bmibaby, mali pokrývať obdobie len jedného roka (alebo menej).

  Tabuľka 22


  Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohôd so spoločnosťami Air Vallée a bmibaby (v EUR) | Air Vallée | bmibaby |
| --- | --- | --- | --- |
| Prírastkové zisky | [3 000 – 3 500] | [25 000 – 26 000] |

(545)

V tabuľke 22 sú zhrnuté prírastkové zisky, ktoré podľa predpokladov mali vyplynúť spoločnosť So.Ge.A.AL z dohôd so spoločnosťami Air Vallée a bmibaby. Čisté súčasné hodnoty prírastkových ziskov, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL mohla očakávať od dohôd so spoločnosťami Air Vallée a bmibaby boli vo výške 3 399 EUR, resp. 25 330 EUR. (130) Podľa Talianska je odhadovaná čistá súčasná hodnota pomerne nízka, lebo dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air Vallée a bmibaby, mali pokrývať obdobie len jedného roka (alebo menej).

Tabuľka 22

Čisté súčasné hodnoty peňažných tokov očakávaných od dohôd so spoločnosťami Air Vallée a bmibaby (v EUR)

Air Vallée

bmibaby

Prírastkové zisky

[3 000 – 3 500]

[25 000 – 26 000]

| (546) | Komisia poznamenáva, že postup, ktorý použilo Taliansko na odhadnutie počtu cestujúcich a výpočet očakávaných prírastkových príjmov z leteckej činnosti a z iných ako leteckých činností a prírastkových nákladov dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air Italy, Air Vallée a bmibaby, je rovnaký ako postup použitý pre dohody s ostatnými leteckými dopravcami. Komisia preto usudzuje, že tieto dohody mali byť podľa predpokladov pre spoločnosť So.Ge.A.AL ziskové v čase ich podpísania. |
| --- | --- |

(546)

Komisia poznamenáva, že postup, ktorý použilo Taliansko na odhadnutie počtu cestujúcich a výpočet očakávaných prírastkových príjmov z leteckej činnosti a z iných ako leteckých činností a prírastkových nákladov dohôd, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Air Italy, Air Vallée a bmibaby, je rovnaký ako postup použitý pre dohody s ostatnými leteckými dopravcami. Komisia preto usudzuje, že tieto dohody mali byť podľa predpokladov pre spoločnosť So.Ge.A.AL ziskové v čase ich podpísania.

12.2.1.3.   Selektívnosť

| (547) | Hospodárska výhoda identifikovaná v odôvodnení 534 bola poskytnutá na selektívnom základe, lebo z nej mali prospech len spoločnosti Meridiana Germanwings. Výhoda vyplýva z dohôd o letiskových službách a z marketingových dohôd, ktoré boli individuálne prerokované s týmito dvoma leteckými dopravcami a ktoré neboli uzatvorené s ostatnými leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku za rovnakých podmienok. Komisia poznamenáva, že všetky dohody vyšetrované v tejto veci sú v skutočnosti značne odlišné a vyplývajú z nich rôzne peňažné toky medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero. |
| --- | --- |

(547)

Hospodárska výhoda identifikovaná v odôvodnení 534 bola poskytnutá na selektívnom základe, lebo z nej mali prospech len spoločnosti Meridiana Germanwings. Výhoda vyplýva z dohôd o letiskových službách a z marketingových dohôd, ktoré boli individuálne prerokované s týmito dvoma leteckými dopravcami a ktoré neboli uzatvorené s ostatnými leteckými dopravcami pôsobiacimi na letisku za rovnakých podmienok. Komisia poznamenáva, že všetky dohody vyšetrované v tejto veci sú v skutočnosti značne odlišné a vyplývajú z nich rôzne peňažné toky medzi spoločnosťou So.Ge.A.AL a dopravcami pôsobiacimi na letisku Alghero.

12.2.1.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (548) | Finančná podpora poskytnutá štátom sa pokladá za opatrenie narúšajúce hospodársku súťaž alebo hroziace narušením hospodárskej súťaže, ak sa ňou môže zlepšiť konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s konkurenciou (131). Z praktických dôvodov možno teda narušenie hospodárskej súťaže predpokladať hneď, ako štát udelí finančnú výhodu podniku v liberalizovanom odvetví, v ktorom je (aspoň možná) hospodárska súťaž. Podľa ustálenej judikatúry súdov Únie môže akákoľvek pomoc poskytnutá v prospech podniku pôsobiaceho na vnútornom trhu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (132). |
| --- | --- |

(548)

Finančná podpora poskytnutá štátom sa pokladá za opatrenie narúšajúce hospodársku súťaž alebo hroziace narušením hospodárskej súťaže, ak sa ňou môže zlepšiť konkurenčné postavenie príjemcu v porovnaní s konkurenciou (131). Z praktických dôvodov možno teda narušenie hospodárskej súťaže predpokladať hneď, ako štát udelí finančnú výhodu podniku v liberalizovanom odvetví, v ktorom je (aspoň možná) hospodárska súťaž. Podľa ustálenej judikatúry súdov Únie môže akákoľvek pomoc poskytnutá v prospech podniku pôsobiaceho na vnútornom trhu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi (132).

| (549) | Od nadobudnutia účinnosti tretieho balíka o liberalizácii dopravy 1. januára 1993 (133) môžu leteckí dopravcovia voľne prevádzkovať lety na spojeniach v rámci EÚ. Súdny dvor konštatoval:
  „ak podnik pôsobí v sektore, v ktorom súťažia výrobcovia z rôznych členských štátov, akákoľvek pomoc, ktorú môže prijať od verejných orgánov, môže mať negatívny vplyv na obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž vzhľadom na to, že jej trvalá prítomnosť na trhu bráni konkurentom z iných členských štátov zväčšovať svoj podiel na trhu a znižuje ich možnosti zvýšiť svoj vývoz do tohto členského štátu.“ (134) |
| --- | --- |

(549)

Od nadobudnutia účinnosti tretieho balíka o liberalizácii dopravy 1. januára 1993 (133) môžu leteckí dopravcovia voľne prevádzkovať lety na spojeniach v rámci EÚ. Súdny dvor konštatoval:

„ak podnik pôsobí v sektore, v ktorom súťažia výrobcovia z rôznych členských štátov, akákoľvek pomoc, ktorú môže prijať od verejných orgánov, môže mať negatívny vplyv na obchod medzi členskými štátmi a narušiť hospodársku súťaž vzhľadom na to, že jej trvalá prítomnosť na trhu bráni konkurentom z iných členských štátov zväčšovať svoj podiel na trhu a znižuje ich možnosti zvýšiť svoj vývoz do tohto členského štátu.“ (134)

| (550) | Komisia konštatuje, že spoločnosť So.Ge.A.AL poskytla selektívnu výhodu spoločnostiam Germanwings a Meridiana. Títo leteckí dopravcovia aktívne pôsobili na liberalizovanom, konkurenčnom trhu a výhoda, ktorú dostali, mohla zlepšiť ich konkurenčné postavenie na trhu so službami leteckej dopravy na letisko Alghero a z neho na úkor iných leteckých dopravcov Únie. Komisia so zreteľom na uvedené konštatuje, že výhoda poskytnutá spoločnostiam Germanwings a Meridiana môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(550)

Komisia konštatuje, že spoločnosť So.Ge.A.AL poskytla selektívnu výhodu spoločnostiam Germanwings a Meridiana. Títo leteckí dopravcovia aktívne pôsobili na liberalizovanom, konkurenčnom trhu a výhoda, ktorú dostali, mohla zlepšiť ich konkurenčné postavenie na trhu so službami leteckej dopravy na letisko Alghero a z neho na úkor iných leteckých dopravcov Únie. Komisia so zreteľom na uvedené konštatuje, že výhoda poskytnutá spoločnostiam Germanwings a Meridiana môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

12.2.1.5.   Záver o dohodách s leteckými dopravcami

| (551) | Komisia preto vyvodzuje záver, že opatrenia, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL prijala na základe dohody so spoločnosťou Meridiana z roku 2010 a dohody so spoločnosťou Germanwings z roku 2007, obsahovali prvky štátnej pomoci v prospech týchto leteckých dopravcov, ktoré boli v príslušnej výške 175 174 EUR a 140 482 EUR. Keďže pomoc zahrnutá v týchto dohodách bola vykonaná bez schválenia zo strany Komisie, predstavuje neoprávnenú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(551)

Komisia preto vyvodzuje záver, že opatrenia, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL prijala na základe dohody so spoločnosťou Meridiana z roku 2010 a dohody so spoločnosťou Germanwings z roku 2007, obsahovali prvky štátnej pomoci v prospech týchto leteckých dopravcov, ktoré boli v príslušnej výške 175 174 EUR a 140 482 EUR. Keďže pomoc zahrnutá v týchto dohodách bola vykonaná bez schválenia zo strany Komisie, predstavuje neoprávnenú štátnu pomoc.

12.2.2.   Zlučiteľnosť pomoci pre leteckých dopravcov

| (552) | Pokiaľ ide o pomoc pre začínajúce podniky, v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014 je uvedené, že:
  „Komisia bude zásady uvedené v týchto usmerneniach uplatňovať na všetky oznámené opatrenia na začatie pomoci, pre ktoré musí urobiť rozhodnutie po 4. apríli 2014, a to aj v prípadoch opatrení oznámených pred týmto dátumom. V súlade s oznámením Komisie o určení príslušných pravidiel na posudzovanie nezákonnej štátnej pomoci bude Komisia uplatňovať na nezákonnú pomoc letiskám na začatie činnosti pravidlá, ktoré boli platné v čase poskytnutia pomoci. Preto nebude zásady uvedené v týchto usmerneniach uplatňovať v prípade nezákonnej pomoci letiskám na začatie činnosti poskytnutej pred 4. aprílom 2014.“ |
| --- | --- |

(552)

Pokiaľ ide o pomoc pre začínajúce podniky, v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014 je uvedené, že:

„Komisia bude zásady uvedené v týchto usmerneniach uplatňovať na všetky oznámené opatrenia na začatie pomoci, pre ktoré musí urobiť rozhodnutie po 4. apríli 2014, a to aj v prípadoch opatrení oznámených pred týmto dátumom. V súlade s oznámením Komisie o určení príslušných pravidiel na posudzovanie nezákonnej štátnej pomoci bude Komisia uplatňovať na nezákonnú pomoc letiskám na začatie činnosti pravidlá, ktoré boli platné v čase poskytnutia pomoci. Preto nebude zásady uvedené v týchto usmerneniach uplatňovať v prípade nezákonnej pomoci letiskám na začatie činnosti poskytnutej pred 4. aprílom 2014.“

| (553) | V usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 je zas uvedené, že:
  „Komisia preskúma zlučiteľnosť [...] pomoci na začatie činnosti, ktoré boli udelené bez povolenia, a teda s porušením článku 88 ods. 3 zmluvy [teraz článok 108 ods. 3 zmluvy], na základe týchto usmernení, ak bola pomoc udelená po ich uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.“ |
| --- | --- |

(553)

V usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 je zas uvedené, že:

„Komisia preskúma zlučiteľnosť [...] pomoci na začatie činnosti, ktoré boli udelené bez povolenia, a teda s porušením článku 88 ods. 3 zmluvy [teraz článok 108 ods. 3 zmluvy], na základe týchto usmernení, ak bola pomoc udelená po ich uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.“

| (554) | Keďže dohody so spoločnosťami Meridiana a Germanwings boli uzatvorené po uverejnení usmernení o leteckej doprave z roku 2005 v úradnom vestníku 9. decembra 2005, tieto usmernenia predstavujú uplatniteľný právny základ na posúdenie zlučiteľnosti sporných opatrení s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(554)

Keďže dohody so spoločnosťami Meridiana a Germanwings boli uzatvorené po uverejnení usmernení o leteckej doprave z roku 2005 v úradnom vestníku 9. decembra 2005, tieto usmernenia predstavujú uplatniteľný právny základ na posúdenie zlučiteľnosti sporných opatrení s vnútorným trhom.

12.2.2.1.   Posúdenie zlučiteľnosti podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005

| (555) | V usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 sú v bode 79 stanovené viaceré podmienky, ktoré musia byť splnené, aby bola pomoc na začatie podnikateľskej činnosti vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(555)

V usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 sú v bode 79 stanovené viaceré podmienky, ktoré musia byť splnené, aby bola pomoc na začatie podnikateľskej činnosti vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

i)   Pomoc je vyplatená leteckým dopravcom, ktorí sú držiteľmi platnej prevádzkovej licencie vydanej členským štátom v zmysle nariadenia (EHS) č. 2407/92.

| (556) | V tomto prípade sú príjemcami leteckí dopravcovia vymedzení v nariadení (ES) č. 1008/2008 (135). Prvá podmienka stanovená v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 je teda splnená. |
| --- | --- |

(556)

V tomto prípade sú príjemcami leteckí dopravcovia vymedzení v nariadení (ES) č. 1008/2008 (135). Prvá podmienka stanovená v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 je teda splnená.

ii)   Pomoc sa vypláca na cesty spájajúce regionálne letisko kategórie C a D s iným letiskom Únie.

| (557) | Od roku 2005 sa letisko Alghero podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005 považuje za regionálne letisko kategórie C. Pomoc bola poskytnutá leteckým dopravcom prevádzkujúcim nové trasy z letiska Alghero na iné letiská v Únii. Druhá podmienka je teda splnená. |
| --- | --- |

(557)

Od roku 2005 sa letisko Alghero podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005 považuje za regionálne letisko kategórie C. Pomoc bola poskytnutá leteckým dopravcom prevádzkujúcim nové trasy z letiska Alghero na iné letiská v Únii. Druhá podmienka je teda splnená.

iii)   Pomoc sa uplatňuje iba na spustenie nových dopravných ciest alebo nových termínov odletov, ktoré umožnia zvýšiť čistý počet cestujúcich prepravených z daného letiska. Pomoc nesmie mať za následok iba premiestnenie premávky cestujúcich z jednej linky na druhú alebo od jednej spoločnosti k druhej. Pomoc najmä nesmie spôsobiť presmerovanie premávky cestujúcich, ktoré nie je odôvodnené vzhľadom na frekvenciu a životaschopnosť služieb existujúcich s odletom z iného letiska v rovnakom meste, v rovnakej mestskej aglomerácii (136) alebo v rovnakom letiskovom systéme (137), ktorý zabezpečuje dopravu do rovnakej alebo porovnateľnej destinácie za rovnakých podmienok.

| (558) | Pomoc bola poskytnutá na povzbudenie leteckých dopravcov, aby otvorili nové trasy z letiska Alghero do jednej alebo viacerých destinácií Únie, čo viedlo k zvýšeniu čistého objemu cestujúcich. V rovnakom meste alebo v rovnakej mestskej aglomerácii neexistuje iné letisko. Navyše na žiadnej z predmetných trás nie je poskytovaná služba vysokorýchlostnej železničnej dopravy. Tretia podmienka stanovená v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 je teda splnená. |
| --- | --- |

(558)

Pomoc bola poskytnutá na povzbudenie leteckých dopravcov, aby otvorili nové trasy z letiska Alghero do jednej alebo viacerých destinácií Únie, čo viedlo k zvýšeniu čistého objemu cestujúcich. V rovnakom meste alebo v rovnakej mestskej aglomerácii neexistuje iné letisko. Navyše na žiadnej z predmetných trás nie je poskytovaná služba vysokorýchlostnej železničnej dopravy. Tretia podmienka stanovená v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 je teda splnená.

iv)   Linka sa musí ukázať byť v dlhodobom horizonte životaschopná, teda musí pokryť minimálne svoje náklady a to bez verejného financovania. Pomoc na začatie činnosti preto musí byť zostupná a časovo obmedzená.

| (559) | Pomoc pre spoločnosti Germanwings a Meridiana bola obmedzená na obdobie trvania dohôd uzatvorených so spoločnosťou So.Ge.A.AL, konkrétne jeden rok, resp. tri roky. V dohodách však nebola stanovená žiadna podmienka, podľa ktorej by trasy prevádzkované dopravcami z letiska Alghero museli byť v dlhodobom horizonte samostatne ziskové. Komisia ďalej poznamenáva, že hoci sa výška pomoci, ktorú prijala spoločnosť Germanwings, zmenšovala, ako je uvedené v tabuľke 19, spoločnosť Germanwings prestala vykonávať činnosť na letisku Alghero v roku 2007, takže nikdy nefungovala bez verejného financovania. |
| --- | --- |

(559)

Pomoc pre spoločnosti Germanwings a Meridiana bola obmedzená na obdobie trvania dohôd uzatvorených so spoločnosťou So.Ge.A.AL, konkrétne jeden rok, resp. tri roky. V dohodách však nebola stanovená žiadna podmienka, podľa ktorej by trasy prevádzkované dopravcami z letiska Alghero museli byť v dlhodobom horizonte samostatne ziskové. Komisia ďalej poznamenáva, že hoci sa výška pomoci, ktorú prijala spoločnosť Germanwings, zmenšovala, ako je uvedené v tabuľke 19, spoločnosť Germanwings prestala vykonávať činnosť na letisku Alghero v roku 2007, takže nikdy nefungovala bez verejného financovania.

v)   Výška pomoci musí byť striktne spojená s oprávnenými nákladmi.

| (560) | Oprávnené náklady sú v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 vymedzené ako spojené s nákladmi „začatia činnosti súvisiacimi s otvorením novej dopravnej cesty alebo nového termínu odletu, ktoré by prevádzkovateľ nemusel niesť za bežných prevádzkových podmienok“. Taliansko netvrdilo, že financovanie pre spoločnosti Germanwings a Meridiana bolo obmedzené na úhradu oprávnených nákladov a že bežné prevádzkové náklady nie sú dotované. Táto podmienka preto nie je splnená. |
| --- | --- |

(560)

Oprávnené náklady sú v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005 vymedzené ako spojené s nákladmi „začatia činnosti súvisiacimi s otvorením novej dopravnej cesty alebo nového termínu odletu, ktoré by prevádzkovateľ nemusel niesť za bežných prevádzkových podmienok“. Taliansko netvrdilo, že financovanie pre spoločnosti Germanwings a Meridiana bolo obmedzené na úhradu oprávnených nákladov a že bežné prevádzkové náklady nie sú dotované. Táto podmienka preto nie je splnená.

vi)   Zostupná pomoc môže byť poskytovaná najviac tri roky. Výška pomoci nesmie v žiadnom roku prekročiť 50 % oprávnených nákladov v danom roku a za celé obdobie trvania pomoci nesmie v priemere prekročiť 30 % oprávnených nákladov.

| (561) | V predmetných dohodách s leteckými dopravcami nie je žiadna zmienka o nákladoch leteckých dopravcov a nie je v nich stanovené, že pomoc musí byť obmedzená na určitý percentuálny podiel oprávnených nákladov. Komisia preto konštatuje, že táto podmienka nie je splnená. |
| --- | --- |

(561)

V predmetných dohodách s leteckými dopravcami nie je žiadna zmienka o nákladoch leteckých dopravcov a nie je v nich stanovené, že pomoc musí byť obmedzená na určitý percentuálny podiel oprávnených nákladov. Komisia preto konštatuje, že táto podmienka nie je splnená.

vii)   Obdobie poskytovania pomoci na začatie činnosti leteckej spoločnosti musí byť podstatne kratšie ako obdobie, pre ktoré sa táto spoločnosť zaväzuje vykonávať svoje aktivity s odletom z daného letiska.

| (562) | Komisia poznamenáva, že nebola stanovená žiadna podmienka, že trasy otvorené leteckými dopravcami musia byť po období, keď bola ich prevádzka dotovaná, životaschopné. |
| --- | --- |

(562)

Komisia poznamenáva, že nebola stanovená žiadna podmienka, že trasy otvorené leteckými dopravcami musia byť po období, keď bola ich prevádzka dotovaná, životaschopné.

viii)   Vyplatenie pomoci musí byť spojené so skutočným rastom počtu prepravených cestujúcich.

| (563) | Komisia poznamenáva, že existuje jasné spojenie medzi počtom prepravených cestujúcich a výškou pomoci. Konkrétne sú v dohodách so spoločnosťami Germanwings a Meridiana stanovené aj poplatky za úspech, ktoré mala spoločnosť So.Ge.A.AL platiť, ak leteckí dopravcovia splnia stanovené cieľové hodnoty. |
| --- | --- |

(563)

Komisia poznamenáva, že existuje jasné spojenie medzi počtom prepravených cestujúcich a výškou pomoci. Konkrétne sú v dohodách so spoločnosťami Germanwings a Meridiana stanovené aj poplatky za úspech, ktoré mala spoločnosť So.Ge.A.AL platiť, ak leteckí dopravcovia splnia stanovené cieľové hodnoty.

ix)   Každý verejný orgán, ktorý zvažuje poskytnúť podniku, prostredníctvom letiska alebo inak, pomoc na spustenie novej dopravnej cesty, musí svoj úmysel zverejniť s dostatočným časovým predstihom a s dostatočnou reklamou, aby sa všetkým zainteresovaným leteckým spoločnostiam umožnilo ponúknuť ich služby. Toto oznámenie musí obsahovať najmä opis dopravnej cesty, ako aj objektívne podmienky týkajúce sa výšky a trvania pomoci.

| (564) | Taliansko v priebehu vyšetrovania tvrdilo, že úmysel letiska uzatvoriť s leteckými dopravcami, ktorí sa zaujímajú o otvorenie nových trás z letiska Alghero, bol dostatočne propagovaný u možných zainteresovaných dopravcov. V tomto ohľade však nebol predložený žiadny dôkaz. Neexistuje najmä žiadny náznak, že letisko Alghero svoj úmysel poskytnúť pomoc leteckým dopravcom a podmienky poskytnutia tejto pomoci zverejnilo s dostatočným časovým predstihom a s dostatočnou reklamou. Postup výberu leteckých dopravcov preto nebol dostatočne jasný na zabezpečenie nediskriminačného zaobchádzania so žiadateľmi zainteresovaných leteckých dopravcov. |
| --- | --- |

(564)

Taliansko v priebehu vyšetrovania tvrdilo, že úmysel letiska uzatvoriť s leteckými dopravcami, ktorí sa zaujímajú o otvorenie nových trás z letiska Alghero, bol dostatočne propagovaný u možných zainteresovaných dopravcov. V tomto ohľade však nebol predložený žiadny dôkaz. Neexistuje najmä žiadny náznak, že letisko Alghero svoj úmysel poskytnúť pomoc leteckým dopravcom a podmienky poskytnutia tejto pomoci zverejnilo s dostatočným časovým predstihom a s dostatočnou reklamou. Postup výberu leteckých dopravcov preto nebol dostatočne jasný na zabezpečenie nediskriminačného zaobchádzania so žiadateľmi zainteresovaných leteckých dopravcov.

x)   Každá letecká spoločnosť ponúkajúca služby verejnému orgánu, ktorý má v úmysle poskytnúť pomoc na začatie činnosti, musí s podaním svojej kandidatúry odovzdať aj svoj obchodný plán, ktorý dokazuje dlhodobú životaschopnosť linky aj po ukončení pomoci. Pred udelením pomoci na začatie činnosti musí príslušný verejný orgán vypracovať analýzu dosahu novej dopravnej cesty na konkurenčné linky.

| (565) | Taliansko ani zainteresované strany nepredložili v priebehu vyšetrovania dôkazy, že dopravcovia museli vopred predložiť obchodný plán pre predmetné trasy na preukázanie samostatnej životaschopnosti danej trasy po určitom období. Spoločnosť So.Ge.A.AL ani neuviedla, že vykonala posúdenie vplyvu daných nových trás na iné trasy. Táto podmienka preto nie je splnená. |
| --- | --- |

(565)

Taliansko ani zainteresované strany nepredložili v priebehu vyšetrovania dôkazy, že dopravcovia museli vopred predložiť obchodný plán pre predmetné trasy na preukázanie samostatnej životaschopnosti danej trasy po určitom období. Spoločnosť So.Ge.A.AL ani neuviedla, že vykonala posúdenie vplyvu daných nových trás na iné trasy. Táto podmienka preto nie je splnená.

xi)   Štáty dohliadajú na uverejnenie zoznamu dotovaných dopravných ciest každý rok a pre každé letisko, pričom pre každú pomoc musí byť spresnený zdroj verejného financovania, príjemca pomoci, výška vyplatenej pomoci a počet cestujúcich, ktorých sa to týka.

| (566) | Neexistuje žiadny náznak, že letisko Alghero ročne uverejňovalo zoznam trás, ktoré dostávajú verejné financovanie, s uvedením zdroja financovania, leteckého dopravcu, výšky skutočne vyplatenej pomoci a počtom prepravených cestujúcich. Táto podmienka preto nie je splnená. |
| --- | --- |

(566)

Neexistuje žiadny náznak, že letisko Alghero ročne uverejňovalo zoznam trás, ktoré dostávajú verejné financovanie, s uvedením zdroja financovania, leteckého dopravcu, výšky skutočne vyplatenej pomoci a počtom prepravených cestujúcich. Táto podmienka preto nie je splnená.

xii)   V náležitých prípadoch je potrebné stanoviť mechanizmy odvolania sa na úrovni členských štátov na účely odstránenia akejkoľvek diskriminácie pri poskytovaní pomoci.

| (567) | Taliansko neuviedlo, žeby boli zriadené mechanizmy odvolania na riešenie sťažností týkajúcich sa poskytnutia pomoci dopravcom, ktorí prevádzkujú trasy z letiska Alghero. Táto podmienka preto nie je splnená. |
| --- | --- |

(567)

Taliansko neuviedlo, žeby boli zriadené mechanizmy odvolania na riešenie sťažností týkajúcich sa poskytnutia pomoci dopravcom, ktorí prevádzkujú trasy z letiska Alghero. Táto podmienka preto nie je splnená.

xiii)   Sankčné mechanizmy sa musia uplatňovať v prípadoch, keď dopravca nedodržiava záväzky, ktoré prijal voči letisku pri vyplácaní pomoci. Systém vymáhania pomoci alebo zabavenia záruky, ktorú dopravca uložil na začiatku, môže letisku umožniť poistiť sa, že letecká spoločnosť bude dodržiavať svoje záväzky.

| (568) | Komisia poznamenáva, že v dohodách s dopravcami bol stanovený systém sankcií pre prípad, že leteckí dopravcovia nedodržia cieľové hodnoty týkajúce sa dopravy v nich stanovené. Táto podmienka je teda splnená. |
| --- | --- |

(568)

Komisia poznamenáva, že v dohodách s dopravcami bol stanovený systém sankcií pre prípad, že leteckí dopravcovia nedodržia cieľové hodnoty týkajúce sa dopravy v nich stanovené. Táto podmienka je teda splnená.

xiv)   Pomoc poskytnutá na začiatok činnosti sa nebude môcť kumulovať s inými druhmi pomoci poskytnutými na prevádzkovanie spojenia, ako je pomoc sociálneho charakteru priznaná niektorým druhom cestujúcich alebo kompenzácie verejných služieb. Takúto pomoc nebude možné poskytnúť vtedy, keď prístup k dopravnej ceste bol vyhradený jedinému dopravcovi podľa článku 4 nariadenia (EHS) č. 2408/92, a najmä odseku 1 písm. d) predmetného článku. Takisto sa nebude dať kumulovať podľa pravidiel úmernosti s inou pomocou, a to ani tou, ktorá bola vyplatená v inom štáte.

| (569) | Taliansko potvrdilo, že sporná pomoc nebola poskytnutá na otvorenie trás, ktoré sú predmetom záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme na základe nariadenia (ES) č. 1008/2008. Taliansko však nepotvrdilo, že pomoc nebola kumulovaná s inými druhmi pomoci na úhradu tých istých nákladov. |
| --- | --- |

(569)

Taliansko potvrdilo, že sporná pomoc nebola poskytnutá na otvorenie trás, ktoré sú predmetom záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme na základe nariadenia (ES) č. 1008/2008. Taliansko však nepotvrdilo, že pomoc nebola kumulovaná s inými druhmi pomoci na úhradu tých istých nákladov.

| (570) | Pomoc pre leteckých dopravcov sa preto na základe usmernení o leteckej doprave z roku 2005 nemôže považovať za zlučiteľnú pomoc na začatie podnikateľskej činnosti. Štátna pomoc v prospech spoločností Meridiana a Germanwings preto predstavuje neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc, ktorá musí byť vrátená. |
| --- | --- |

(570)

Pomoc pre leteckých dopravcov sa preto na základe usmernení o leteckej doprave z roku 2005 nemôže považovať za zlučiteľnú pomoc na začatie podnikateľskej činnosti. Štátna pomoc v prospech spoločností Meridiana a Germanwings preto predstavuje neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc, ktorá musí byť vrátená.

12.3.   ZÁVER

| (571) | Komisia teda konštatuje, že:






  a) | Taliansko poskytlo investičnú pomoc letisku Alghero v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy. Investičná pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy; |
| --- | --- | --- |

(571)

Komisia teda konštatuje, že:

a)

Taliansko poskytlo investičnú pomoc letisku Alghero v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy. Investičná pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy;

| b) | dotácie uvedené v odôvodnení 257 poskytnuté prevádzkovateľovi letiska Alghero do 12. decembra 2000 nie sú v rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

b)

dotácie uvedené v odôvodnení 257 poskytnuté prevádzkovateľovi letiska Alghero do 12. decembra 2000 nie sú v rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia;

| c) | Taliansko poskytlo prevádzkovú pomoc letisku Alghero v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy. Prevádzková pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy; |
| --- | --- |

c)

Taliansko poskytlo prevádzkovú pomoc letisku Alghero v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy. Prevádzková pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy;

| d) | dohody o letiskových službách (o obsluhe) a marketingové dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela so spoločnosťami Ryanair, Air One/Alitalia, Volare, bmibaby, Air Vallée a Air Italy, nepredstavujú štátnu pomoc; |
| --- | --- |

d)

dohody o letiskových službách (o obsluhe) a marketingové dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzavrela so spoločnosťami Ryanair, Air One/Alitalia, Volare, bmibaby, Air Vallée a Air Italy, nepredstavujú štátnu pomoc;

| e) | dohody o obsluhe a marketingové dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Meridiana a Germanwings predstavujú neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

e)

dohody o obsluhe a marketingové dohody, ktoré spoločnosť So.Ge.A.AL uzatvorila so spoločnosťami Meridiana a Germanwings predstavujú neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc.

13.   VYMÁHANIE

| (572) | V súlade so zmluvou a s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora má Komisia právomoc rozhodnúť, že príslušný štát musí zrušiť alebo upraviť pomoc (138), keď zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Súdny dvor takisto zhodne potvrdil, že povinnosť štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, má znovu zaviesť predtým existujúcu situáciu (139). V tejto súvislosti Súdny dvor konštatoval, že tento cieľ sa dosiahol, keď príjemca neoprávnenú pomoc vrátil, a tým stratil výhodu, ktorú mal na trhu voči svojim konkurentom, a obnovilo sa postavenie pred vyplatením pomoci (140). |
| --- | --- |

(572)

V súlade so zmluvou a s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora má Komisia právomoc rozhodnúť, že príslušný štát musí zrušiť alebo upraviť pomoc (138), keď zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Súdny dvor takisto zhodne potvrdil, že povinnosť štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, má znovu zaviesť predtým existujúcu situáciu (139). V tejto súvislosti Súdny dvor konštatoval, že tento cieľ sa dosiahol, keď príjemca neoprávnenú pomoc vrátil, a tým stratil výhodu, ktorú mal na trhu voči svojim konkurentom, a obnovilo sa postavenie pred vyplatením pomoci (140).

| (573) | Podľa uvedenej judikatúry je v článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (141) stanovené, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“. |
| --- | --- |

(573)

Podľa uvedenej judikatúry je v článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (141) stanovené, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu“.

| (574) | Štátna pomoc uvedená v tabuľke 19 poskytnutá v prospech spoločností Meridiana a Germanwings musí byť preto vrátaná Taliansku v miere, v akej bola vyplatená. |
| --- | --- |

(574)

Štátna pomoc uvedená v tabuľke 19 poskytnutá v prospech spoločností Meridiana a Germanwings musí byť preto vrátaná Taliansku v miere, v akej bola vyplatená.

| (575) | Pokiaľ ide o vymáhané sumy, Komisia zváži analýzu ex ante očakávaných prírastkových nákladov a príjmov vyplývajúcich z dohôd, ako je uvedené v tabuľke 19, pričom ďalej zoberie do úvahy:






  a) | v prípade každej spornej dohody alebo kombinácie sporných dohôd by ročná výška vymáhanej pomoci mala zodpovedať ročnému negatívnemu prírastkovému peňažnému toku v čase prijatia rozhodnutia podpísať dohody pre každý rok uplatňovania dohody. Tieto negatívne peňažné toky predstavujú výšku financovania potrebného na to, aby bola čistá súčasná hodnota dohody pozitívna, takže na to, aby bola dohoda zlučiteľná s trhom; |
| --- | --- | --- |

(575)

Pokiaľ ide o vymáhané sumy, Komisia zváži analýzu ex ante očakávaných prírastkových nákladov a príjmov vyplývajúcich z dohôd, ako je uvedené v tabuľke 19, pričom ďalej zoberie do úvahy:

a)

v prípade každej spornej dohody alebo kombinácie sporných dohôd by ročná výška vymáhanej pomoci mala zodpovedať ročnému negatívnemu prírastkovému peňažnému toku v čase prijatia rozhodnutia podpísať dohody pre každý rok uplatňovania dohody. Tieto negatívne peňažné toky predstavujú výšku financovania potrebného na to, aby bola čistá súčasná hodnota dohody pozitívna, takže na to, aby bola dohoda zlučiteľná s trhom;

| b) | Komisia sa domnieva, že časový rámec, na ktorý sa má prihliadať na účely analýzy ziskovosti pre spoločnosť Germanwings, je rok 2007. Ako je uvedené v odôvodnení 117, spoločnosť Germanwings pôsobila na letisku Alghero len v roku 2007. Skutočná výhoda, ktorú letecký dopravca naozaj získal, je obmedzená na obdobie skutočného trvania predmetných zmlúv, lebo po ukončení dohody spoločnosť Germanwings nedostala od letiska žiadnu ďalšiu výhodu. |
| --- | --- |

b)

Komisia sa domnieva, že časový rámec, na ktorý sa má prihliadať na účely analýzy ziskovosti pre spoločnosť Germanwings, je rok 2007. Ako je uvedené v odôvodnení 117, spoločnosť Germanwings pôsobila na letisku Alghero len v roku 2007. Skutočná výhoda, ktorú letecký dopravca naozaj získal, je obmedzená na obdobie skutočného trvania predmetných zmlúv, lebo po ukončení dohody spoločnosť Germanwings nedostala od letiska žiadnu ďalšiu výhodu.

| (576) | Z tabuľky 23 vyplývajú orientačné vymáhané sumy (negatívne prírastkové toky) s príslušnými zníženiami pre dohodu so spoločnosťou Germanwings, ktorá nebola plnená počas celého obdobia trvania.

  Tabuľka 23


  Informácie o orientačných sumách prijatej pomoci, ktorá má byť vrátená a už bola vrátená










  Totožnosť príjemcu | Celková orientačná výška prijatej pomoci (v EUR) | Celková orientačná výška pomoci, ktorá sa má vymáhať (v EUR)
  (Istina) | Celková suma, ktorá už bola splatená (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Istina | Úrok z vymáhanej sumy |
| Germanwings | 140 482 | 140 482 | | |
| Meridiana | 175 174 | 175 174 | | |

(576)

Z tabuľky 23 vyplývajú orientačné vymáhané sumy (negatívne prírastkové toky) s príslušnými zníženiami pre dohodu so spoločnosťou Germanwings, ktorá nebola plnená počas celého obdobia trvania.

Tabuľka 23

Informácie o orientačných sumách prijatej pomoci, ktorá má byť vrátená a už bola vrátená

Totožnosť príjemcu

Celková orientačná výška prijatej pomoci (v EUR)

Celková orientačná výška pomoci, ktorá sa má vymáhať (v EUR)

(Istina)

Celková suma, ktorá už bola splatená (v EUR)

Istina

Úrok z vymáhanej sumy

Germanwings

140 482

140 482

Meridiana

175 174

175 174

| (577) | V záujme zohľadnenia skutočnej výhody, ktorú prijali leteckí dopravcovia a ich dcérske spoločnosti na základe dohôd, môžu byť sumy uvedené v tabuľke 23 upravené podľa podporných dôkazov, ktoré predložilo Taliansko, o i) rozdiel medzi skutočnými platbami uvedenými ex post, ktoré vykonali leteckí dopravcovia v súvislosti s letiskovými poplatkami na jednej strane a predpokladanými peňažnými tokmi (ex ante) týchto príjmových položiek, ako je uvedené v tabuľke 19 na druhej strane a ii) rozdiel medzi skutočnými marketingovými platbami uvedenými ex post, ktoré boli zaplatené leteckým dopravcom na základe marketingových dohôd na jednej strane a marketingovými nákladmi predpokladanými ex ante, ktoré zodpovedajú sumám uvedeným v tabuľke 19 na druhej strane. |
| --- | --- |

(577)

V záujme zohľadnenia skutočnej výhody, ktorú prijali leteckí dopravcovia a ich dcérske spoločnosti na základe dohôd, môžu byť sumy uvedené v tabuľke 23 upravené podľa podporných dôkazov, ktoré predložilo Taliansko, o i) rozdiel medzi skutočnými platbami uvedenými ex post, ktoré vykonali leteckí dopravcovia v súvislosti s letiskovými poplatkami na jednej strane a predpokladanými peňažnými tokmi (ex ante) týchto príjmových položiek, ako je uvedené v tabuľke 19 na druhej strane a ii) rozdiel medzi skutočnými marketingovými platbami uvedenými ex post, ktoré boli zaplatené leteckým dopravcom na základe marketingových dohôd na jednej strane a marketingovými nákladmi predpokladanými ex ante, ktoré zodpovedajú sumám uvedeným v tabuľke 19 na druhej strane.

| (578) | Taliansko ešte muselo k pomoci pripočítať sumu úrokov z vymáhaných prostriedkov vypočítanú od dátumu, keď príjemca mal neoprávnenú pomoc k dispozícii, po dátum jej vrátenia (142) v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č.o794/2004 (143). Keďže v tomto prípade sú peňažné toky zodpovedajúce výške pomoci zložité a boli zaplatené v rôzne dni v priebehu roka a obidve dohody trvajú len jeden rok, Komisia sa domnieva, že na výpočet úrokov z vymáhanej sumy je prijateľné za čas vyplatenia pomoci spoločnostiam Germanwings a Meridiana považovať dátum (skorého) ukončenia príslušných dohôd, |
| --- | --- |

(578)

Taliansko ešte muselo k pomoci pripočítať sumu úrokov z vymáhaných prostriedkov vypočítanú od dátumu, keď príjemca mal neoprávnenú pomoc k dispozícii, po dátum jej vrátenia (142) v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č.o794/2004 (143). Keďže v tomto prípade sú peňažné toky zodpovedajúce výške pomoci zložité a boli zaplatené v rôzne dni v priebehu roka a obidve dohody trvajú len jeden rok, Komisia sa domnieva, že na výpočet úrokov z vymáhanej sumy je prijateľné za čas vyplatenia pomoci spoločnostiam Germanwings a Meridiana považovať dátum (skorého) ukončenia príslušných dohôd,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Priame granty na infraštruktúru, zariadenie a práce a vybavenie, ktoré Taliansko poskytlo letisku Alghero, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Taliansko poskytlo štátnu pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy.

2.   Štátna pomoc uvedená v odseku 1 je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

Článok 2

1.   Kapitálové injekcie, ktoré Taliansko poskytlo letisku Alghero, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Taliansko poskytlo štátnu pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy.

2.   Štátna pomoc uvedená v odseku 1 je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy;

Článok 3

Opatrenia, ktoré Taliansko vykonalo v prospech spoločností Ryanair, Air One/Alitalia, Volare, bmibaby, Air Vallée a Air Italy, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

Článok 4

1.   Opatrenia, ktoré Taliansko vykonalo v prospech spoločností Meridiana a Germanwings, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Taliansko poskytlo štátnu pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy.

2.   Štátna pomoc uvedená v odseku 1 je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 5

1.   Taliansko vymôže od príjemcov nezlučiteľnú štátnu pomoc uvedenú v článku 4.

2.   Sumy, ktoré sa majú vrátiť, zahŕňajú úroky za obdobie od dátumu, od ktorého bola pomoc príjemcom k dispozícii, až do ich skutočného vymoženia.

3.   Úrok sa vypočíta ako zložený úrok v súlade s kapitolu V nariadenia (ES) č. 794/2004.

4.   Taliansko zruší všetky nevyplatené platby pomoci uvedenej v článku 4 s účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.

Článok 6

1.   Vymoženie pomoci uvedenej v článku 5 je bezodkladné a účinné.

2.   Taliansko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia.

Článok 7

1.   Do dvoch mesiacov po oznámení tohto rozhodnutia predloží Taliansko tieto informácie:

| a) | celkovú sumu pomoci, ktorú prijali príjemcovia; |
| --- | --- |

a)

celkovú sumu pomoci, ktorú prijali príjemcovia;

| b) | celkovú sumu (istinu a úroky z vymáhanej sumy), ktorej vrátenie sa od jednotlivých príjemcov požaduje; |
| --- | --- |

b)

celkovú sumu (istinu a úroky z vymáhanej sumy), ktorej vrátenie sa od jednotlivých príjemcov požaduje;

| c) | podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení s cieľom splniť toto rozhodnutie; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení s cieľom splniť toto rozhodnutie;

| d) | podklady, z ktorých vyplýva, že príjemcom bol vydaný príkaz na vrátenie pomoci. |
| --- | --- |

d)

podklady, z ktorých vyplýva, že príjemcom bol vydaný príkaz na vrátenie pomoci.

2.   Taliansko bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré boli prijaté na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 4. Na požiadanie Komisie bezodkladne predloží informácie o opatreniach, ktoré už boli prijaté alebo ktoré sa plánujú prijať, na vykonanie tohto rozhodnutia. Taliansko takisto poskytne podrobné informácie o výške pomoci a úrokoch z vymáhanej sumy, ktoré už od príjemcov vymohla.

Článok 8

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 1. októbra 2014

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 38, 12.2.2008, s. 19 a Ú. v. EÚ C 40, 12.2.2013, s. 15.

1

(2)  Rozsudok z 10. mája 2006 vo veci T-395/04, Air One SpA/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 2006, s. II-1347.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 12, 17.1.2008, s. 7.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

4

(5)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 99, 4.4.2014, s. 3.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1.

7

(8)  Pozri webové sídlo http://servizi.aci.it/distanze-chilometriche-web.

8

(9)  Taliansko v priebehu vyšetrovania informovalo Komisiu, že právnym nástupcom spoločnosti Volare je spoločnosť CAI Second S.p.A., dcérska spoločnosť spoločnosti Alitalia – Compagnia Aerea Italiana S.p.A. Podobne sa spoločnosť Air One S.p.A. zlúčila so spoločnosťou Alitalia – Compagnia Aerea Italiana S.p.A.

9

(10)  Región Sardínie RAS vlastní 100 % základného imania spoločnosti SFIRS. Spoločnosť SFIRS vypracúva plány a programy a navrhuje usmernenia zamerané na hospodársky a sociálny rozvoj regiónu.

10

(11)  Infraštruktúru letiska vlastní orgán ENAC, ktorý ju prevádzkuje priamo alebo ju pridelí tretím stranám prostredníctvom koncesií. Tradične existujú v Taliansku štyri typy modelov prevádzkovania letísk: i) letiská prevádzkované priamo štátom, ktorý bol zodpovedný za výstavbu a údržbu celej infraštruktúry letiska, znášal všetky náklady a ponechával si všetky príjmy; ii) letiská prevádzkované na základe dočasnej koncesie, pričom prevádzkovateľ letiska mohol na základe dočasného povolenia prevádzkovať infraštruktúru letiska a ponechávať si príjmy z komerčných činností; iii) letiská prevádzkované na základe čiastočnej koncesie, pričom prevádzkovateľ letiska si ponechával všetky príjmy vyplývajúce z používania terminálov pre cestujúcich a nákladných terminálov a hlavných letiskových služieb (napr. obsluha), kým štát si prostredníctvom orgánu ENAC ponechával všetky príjmy z letiskových poplatkov (poplatky za pristátie a odlet, poplatky za parkovanie lietadla a poplatky za nástup cestujúcich); iv) letiská prevádzkované na základe úplnej koncesie, pričom prevádzkovateľ letiska bol zodpovedný za prevádzkovanie celej infraštruktúry (vrátane prevádzkovej časti letiska) a za poskytovanie všetkých letiskových služieb a vyberal všetky príjmy z operácií letiska počas obdobia až štyridsať rokov. Orgán ENAC mohol od roku 2007 dočasne poveriť držiteľov čiastočnej koncesie (vrátane subjektov len dočasne poverených prevádzkovaním infraštruktúry) prevádzkou letiska v rámci režimu úplného prevádzkovania obmedzením práva využívať príjmy z práv používateľov na naliehavé opatrenia požadované na to, aby prevádzkovateľ letiska mohol vykonávať svoju činnosť, ako je stanovené v akčnom pláne (Piano di interventi).

11

dočasnej

čiastočnej

úplnej

čiastočnej

dočasne

úplného

Piano di interventi

(12)  Medziministerská vyhláška 125 T na udelenie koncesie spoločnosti So.Ge.A.AL bola vydaná 3. augusta 2007.

12

(13)  Komisia v tejto súvislosti pripomína, že Súdny dvor rozhodol, že činnosti, ktoré sú obvykle zodpovednosťou štátu pri vykonávaní jeho úradných právomocí ako verejného orgánu, nie sú hospodárskej povahy a vo všeobecnosti nepatria do rozsahu pravidiel štátnej pomoci. V tomto zmysle pozri vec C-118/85, Komisia/Taliansko, Zb. 1987, s. 2599, body 7 a 8, vec C-30/87, Bodson/Pompes funèbres des régions libérées, Zb. 1988, s. I-2479, bod 18, vec C-364/92, SAT/Eurocontrol, Zb. 1994, s. I-43, bod 30, a vec C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati/Komisia, Zb. 2009, s. I-2207, bod 71.

13

(14)  Ako odpoveď na žiadosť Komisie o informácie z 26. mája 2014.

14

(15)  Článok 4 ods. 7 a 8 a článok 11 dohody z roku 2007.

15

(16)  Príloha 22 k listu Talianska z 10. júna 2014.

16

(17)  Spoločnosť So.Ge.A.AL platila od roku 2005 okrem koncesného poplatku za prevádzkovanie letiska aj tzv. koncesný poplatok na bezpečnosť za právo poskytovať bezpečnostné služby na letisku a účtovať poplatky za bezpečnostné služby.

17

(18)  Project Nuraghe – Il caso So.Ge.A.AL, 29. augusta 2011, vypracovala spoločnosť Accuracy, predložený Komisii listom Talianska z 31. augusta 2011, príloha 1.

18

(19)  Listy Talianska z 26. októbra 2012 a 18. februára 2014.

19

(20)  Letiská majú dva hlavné zdroje príjmu: príjmy z leteckej činnosti, ktoré pochádzajú z poplatkov vyberaných od leteckých dopravcov za používanie zariadení lietadlami a cestujúcimi, a obchodné príjmy, ktoré pochádzajú z komerčných činností na letisku vrátane maloobchodného predaja, parkovania áut, cateringu a prenájmu kancelárií/nehnuteľnosti.

20

(21)  Smernica Rady 96/67/ES z 15. októbra 1996 o prístupe k trhu služieb pozemnej obsluhy na letiskách Spoločenstva (Ú. v. ES L 272, 25.10.1996, s. 36).

21

(22)  Pozri najmä článok 3 ministerskej vyhlášky 521/1997.

22

(23)  List Talianska z 31. augusta 2011, prílohy 7 a 23. Rozčlenenie verejného financovania podľa verejných akcionárov vrátane príspevkov spoločnosti SFIRS v období rokov 2007, 2009 a 2010 je uvedené v prílohe 1 (správa spoločnosti Accuracy) k tomuto listu, s. 40.

23

(24)  List Talianska z 22. októbra 2012.

24

(25)  Toto vymedzenie bolo vykonané článkom 3 ods. 8 legislatívneho dekrétu č. 163 z 12. apríla 2006 (Codice dei contratti pubblici relativi ai lavori, servizi e furniture).

25

Codice dei contratti pubblici relativi ai lavori, servizi e furniture

(26)  List Talianska z 8. mája 2014.

26

(27)  List Talianska z 8. mája 2014.

27

(28)  Vec T-128/89, Aéroports de Paris/Komisia, Zb. 2000, s. II-3929.

28

(29)  Comitato interministeriale per la programmazione economica.

29

Comitato interministeriale per la programmazione economica

(30)  Ako odpoveď na žiadosť Komisie o informácie z 26. mája 2014.

30

(31)  List Talianska z 18. februára 2014, príloha A.

31

(32)  Podlieha služobnému tajomstvu.

32

(33)  List Talianska z 18. februára 2014.

33

(34)  Citovaný rozsudok vo veci Aéroports de Paris. Pozri tiež usmernenia Komisie o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na štátnu pomoc v sektore letectva, Ú. v. ES C 350, 10.12.1994, s. 5.

34

(35)  Pozri rozhodnutie Komisie z 21. marca 2012 vo veci C76/2002, Avantages consentis par la Région Wallonne et Brussels South Charleroi Airport à la companie aérienne Ryanair, a rozhodnutie Komisie z 25. apríla 2012 vo veci SA.33961, Plainte Air France – Aéroport de Nîmes.

35

(36)  Pozri rozsudok z 18. marca 1997 vo veci C-343/95, Cali & Figli/Servizi ecologici porto di Genova, Zb. 1997, s. I-1547; rozhodnutie Komisie z 19. marca 2003 vo veci N309/2002, Sûreté aérienne – Compensation des coûts à la suite des attentats du 11 septembre 2001, a rozhodnutie Komisie zo 16. októbra 2002 vo veci N438/2002, Subventions aux régies portuaires pour l'exécution de missions relevant de la puissance publique.

36

Cali & Figli/Servizi ecologici porto di Genova

Sûreté aérienne – Compensation des coûts à la suite des attentats du 11 septembre 2001

Subventions aux régies portuaires pour l'exécution de missions relevant de la puissance publique

(37)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

37

(38)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

38

(39)  Vymedzená v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014 ako oblasť s polomerom 100 kilometrov alebo približne 60 minút cesty autom, autobusom, vlakom alebo vysokorýchlostným vlakom z letiska.

39

(40)  Spoločnosti So.Ge.A.AL bola 10. mája 1995 udelená prvá „čiastočná“ koncesia na poskytovanie služieb obsluhy na základe zmlúv, ktoré sa mali podpísať s leteckými dopravcami. Druhá „čiastočná“ koncesia bola spoločnosti So.Ge.A.AL udelená na stravovacie služby 20. októbra 1995. Dňa 11. februára 1999 bolo spoločnosti So.Ge.A.AL udelené dočasné právo na prevádzkovanie letiska na základe „úplnej“ koncesie.

40

(41)  Vec C-280/00, Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg, Zb. 2003, s. I-7747.

41

(42)  Rozhodnutie Komisie 2005/842/ES z 28. novembra 2005 o uplatňovaní článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ L 312, 29.11.2005, s. 67).

42

(43)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 z 24. septembra 2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve (Ú. v. EÚ L 293, 31.10.2008, s. 3).

43

(44)  List spoločnosti Ryanair z 22. júla 2011.

44

(45)  List spoločnosti Ryanair z 20. decembra 2013.

45

(46)  List spoločnosti Ryanair z 15. septembra 2009.

46

(47)  List spoločnosti Ryanair z 15. decembra 2009.

47

(48)  Listy spoločnosti Ryanair z 12. marca 2013 a 15. decembra 2009.

48

(49)  Assessing State aid to low cost carriers (Posúdenie štátnej pomoci v prospech nízkonákladových dopravcov), 26. október 2011, vypracoval pre spoločnosť Ryanair Simon Pilsbury, hlavný poradca v spoločnosti Oxera.

49

Assessing State aid to low cost carriers

(50)  List spoločnosti Ryanair z 22. júla 2011.

50

(51)  Správa spoločnosti Oxera, How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test? (Ako by sa malo pristupovať k dohodám spoločnosti AMS v rámci analýzy ziskovosti ako súčasť kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve?), vypracovaná pre spoločnosť Ryanair, 17. január 2014.

51

How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test?

(52)  Správa spoločnosti Oxera, How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test? – Practical application (Ako by sa malo pristupovať k dohodám spoločnosti AMS v rámci analýzy ziskovosti ako súčasť kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve? – Praktické uplatňovanie), vypracovaná pre spoločnosť Ryanair, 31. január 2014.

52

How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test?

Practical application

(53)  Správa spoločnosti Oxera, Economic MEOP assessment, Alghero Airport (Hospodárske posúdenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, letisko Alghero), vypracovaná pre spoločnosť Ryanair, 22. júl 2011.

53

Economic MEOP assessment, Alghero Airport

(54)  Správa spoločnosti Oxera, Economic MEOP assessment: updated profitability analysis – Alghero Airport (Hospodárske posúdenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve: aktualizovaná analýza ziskovosti – letisko Alghero), vypracovaná pre spoločnosť Ryanair, 12. marec 2013.

54

Economic MEOP assessment: updated profitability analysis

Alghero Airport

(55)  List spoločnosti Ryanair z 22. júla 2011.

55

(56)  Vec C-41/90, Höfner a Elser, Zb. 1991, s. I-1979, bod 21; vec C-160/91, Poucet a Pistre/AGF a Cancava, Zb. 1993, s. I-637, bod 17; vec C-35/96, Komisia/Taliansko, Zb. 1998, s. I-3851, bod 36.

56

(57)  Vec C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle/Komisia, Zb. 2012, zatiaľ neuverejnené; pozri tiež vec T-128/89, Aéroports de Paris/Komisia, Zb. 2000, s. II-3929, potvrdená vecou C-82/01 P, Aéroports de Paris/Komisia, Zb. 2002, s. I-9297, a vec T-196/04, Ryanair/Komisia, Zb. 2008, s. II-3643.

57

(58)  Veci C-159/91 a C-160/91, Poucet/AGV a Pistre/Cancave, Zb. 1993, s. I-637.

58

(59)  Usmernenia o leteckej doprave z roku 2014, bod 29.

59

(60)  Vec C-364/92, SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, Zb. 1994, s. I-43; usmernenia o leteckej doprave z roku 2014, bod 34.

60

(61)  Rozhodnutie Komisie z 19. marca 2003 vo veci N 309/2002, už citované.

61

(62)  Pozri najmä vec C-364/92, SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, Zb. 1994, s. I-43, bod 30, a vec C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati/Komisia, Zb. 2009, s. I-2207, bod 71; usmernenia o leteckej doprave z roku 2014, bod 35.

62

(63)  Pozri vec C-172/03, Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck, Zb. 2005, s. I-01627, bod 36 a citovanú judikatúru.

63

(64)  Usmernenia o leteckej doprave z roku 2014, bod 37.

64

(65)  List Talianska z 10. júna 2014, príloha 22.

65

(66)  Pozri usmernenia o leteckej doprave z roku 2014, bod 37.

66

(67)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia (Stardust Marine), Zb. 2002, s. I-4397.

67

(68)  Spojené veci T-267/08 a T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, Zb. 2011, zatiaľ neuverejnené, bod 108.

68

(69)  Rozsudok súdu zo 6. marca 2002 v spojených veciach T-127/99, T-129/99 a T-140/99, Diputación Foral de Álava a. i./Komisia, Zb. 2002, s. II-1330, bod 142.

69

(70)  Rozsudok vo veci Stardust Marine, citovaný.

70

(71)  List Talianska z 18. februára 2014, príloha 17.

71

(72)  Vec C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) a. i./La Poste a. i., Zb. 1996, s. I-3547, bod 60, a vec C-342/96, Španielske kráľovstvo/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 1999, s. I-2459, bod 41.

72

(73)  Rozsudok vo veci Altmark, citovaný.

73

(74)  Vec 173/73, Talianska republika/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 1974, s. 709, bod 13.

74

(75)  Rozsudok vo veci Stardust Marine, citovaný, bod 69.

75

(76)  Vec C-305/89, Taliansko/Komisia (ALFA Romeo), Zb. 1991, s. I-1603, bod 23; vec T-296/97, Alitalia/Komisia, Zb. 2000, s. II-03871, bod 84.

76

(77)  Vec 40/85, Belgicko/Komisia, Zb. 1986, s. I-2321.

77

(78)  Rozsudok vo veci Stardust Marine, citovaný, bod 71.

78

(79)  Vec C-124/10 P, Európska komisia/Électricité de France (EDF), Zb. 2012, ešte nezverejnená, bod 85.

79

(80)  Komisia nezaujala v tomto rozhodnutí definitívne stanovisko k tomuto bodu.

80

(81)  Pozri oznámenie Komisie členským štátom (Ú. v. ES C 307, 31.11.1993, s. 3), bod 36.

81

(82)  Pozri napríklad vec C-372/97, Taliansko/Komisia, Zb. 2004, s. I-3679, bod 44.

82

(83)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

83

(84)  Bod 25 písm. v) usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

84

(85)  List Talianska z 8. mája 2014.

85

(86)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci SA.34586 – Grécko – modernizácia letiska Chania, odôvodnenie 49.

86

Grécko

modernizácia letiska Chania

(87)  Rekonštrukcia starého terminálu uvedená v tabuľke 5 vyššie sa týka rozšírenia/výstavby nového terminálu, a preto je zahrnutá v opise pomoci pre nový terminál.

87

(88)  Ako je stanovené v Programma di Intervento„Investimenti“ programu Programma di sviluppo per l'affidamento della gestione quarantennale, ktorý bol schválený v septembri 2005.

88

Programma di Intervento

Investimenti

Programma di sviluppo per l'affidamento della gestione quarantennale

(89)  Body 137 a 113 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

89

(90)  Body 137 a 120 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

90

(91)  Body 137 a 116 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

91

(92)  Body 137 a 124 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

92

(93)  Body 137 a 125 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

93

(94)  Body 137 a 131 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

94

(95)  Pozri napríklad vec C-278/00, Grécko/Komisia, Zb. 2004, s. I-03997, vec C-482/99, Francúzsko/Komisia, Zb. 2002, s. I-04397, a spojené veci C-328/99 a C-399/00, Taliansko a SIM 2 Multimedia/Komisia, Zb. 2003, s. I-04035, bod 33.

95

(96)  Rozsudok vo veci Stardust Marine, citovaný, body 52 a 53.

96

(97)  Rozsudok vo veci Stardust Marine, citovaný, bod 56.

97

(98)  List Talianska z 18. februára 2014, príloha A.

98

(99)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia, citované.

99

(100)  Usmernenia o leteckej doprave z roku 2014, bod 53.

100

(101)  Usmernenia o leteckej doprave z roku 2014, bod 66.

101

(102)  Usmernenia o leteckej doprave z roku 2014, body 59 a 61.

102

(103)  Správa o zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve z roku 2011.

103

(104)  Rozsudok vo veci Charleroi, bod 59.

104

Charleroi

(105)  To znamená príjmy plynúce prevádzkovateľovi letiska v dôsledku doplňujúcej obchodnej činnosti parkovísk, obchodov, reštaurácií atď., vytvárané ďalšími cestujúcimi.

105

(106)  Vec 40/85, Belgicko/Komisia, Zb. 1986, s. I-2321.

106

(107)  Miera zaťaženosti alebo koeficient zaťaženia je vymedzený ako pomer obsadených sedadiel v lietadlách využívaných pri prevádzkovaní danej letovej trasy.

107

(108)  V analýze je zahrnutá konečná hodnota na zohľadnenie budúcich prínosov pre spoločnosť So.Ge.A.AL vyplývajúcich po ukončení platnosti dohôd z rokov 2006 a 2010 (pozri odôvodnenie 471), a je z nej vylúčené obdobie, na ktoré sa dohody z rokov 2006 a 2010 vzťahovali so spätnou účinnosťou (pozri odôvodnenie 485).

108

(109)  Na diskontovanie očakávaných peňažných tokov boli použité referenčné sadzby Komisie.

109

(110)  Podlieha služobnému tajomstvu.

110

(111)  Údaje o prírastkových nákladoch použité v regresii predchádzali dátumu uzatvorenia dohôd z rokov 2006 a 2010, ktoré by spoločnosť So.Ge.A.AL mala k dispozícii v deň, keď prevádzkovateľ letiska uzatvoril dané dohody. Keďže však údaje o nákladoch boli dostupné len za obdobie rokov 1998 – 2010, ak by sa postupovalo podobne v prípade dohôd z rokov 2000, 2002 a 2003, boli by k dispozícii len dva, tri, resp. štyri body na vykonanie regresnej analýzy, čo nepostačuje na získanie spoľahlivých výsledkov. Preto je regresia v prípade týchto dohôd založená na údajoch o nákladoch za obdobie rokov 1998 – 2010.

111

(112)  Náklady na materiál, reklamu, kancelárske potreby, palivo, palubné lístky, pomocné poznámky, nálepky na batožinu, uniformy pre zamestnancov.

112

(113)  Náklady na poistenie vozidiel, údržbu a opravu vybavenia a vozidiel, ostatné náklady na vozidlá, rádiové frekvencie, údržbu zariadenia na odbavenie.

113

(114)  Od roku 2003 sú ročné koncesné poplatky, ktoré platia prevádzkovatelia letísk, určované na základe údajov o doprave, ktoré ročne zverejňuje ministerstvo infraštruktúry a dopravy – ENAC. Pozri v tomto zmysle odôvodnenie 156 tohto rozhodnutia.

114

(115)  Čistá súčasná hodnota časového radu očakávaných prichádzajúcich a odchádzajúcich peňažných tokov je vymedzená ako diskontovaný súčet jednotlivých očakávaných peňažných tokov za dané obdobie. Čistá súčasná hodnota je štandardný nástroj používaný podnikmi na posúdenie ziskovosti projektu.

115

(116)  Na diskontovanie očakávaných peňažných tokov boli použité referenčné sadzby Komisie.

116

(117)  Zápisnica zo zasadnutia predstavenstva spoločnosti So.Ge.A.AL zo 7. júla 2009.

117

(118)  Zápisnica zo zasadnutia predstavenstva spoločnosti So.Ge.A.AL z 9. septembra 2009.

118

(119)  Zápisnica zo zasadnutia predstavenstva spoločnosti So.Ge.A.AL z 23. februára 2010.

119

(120)  Hoci táto stratégia priniesla výsledky a spoločnosť So.Ge.A.AL bola schopná dosiahnuť významný nárast objemu dopravy podľa svojich očakávaní, prevádzkovateľ letiska nebol schopný dosiahnuť nárast ziskovosti zodpovedajúci nárastu dopravy, a to napriek finančnej podpore od subjektov verejného sektora. Dôvodom boli najmä značné oneskorenia týkajúce sa udelenia úplnej koncesie.

120

(121)  Na diskontovanie očakávaných peňažných tokov boli použité referenčné sadzby Komisie.

121

(122)  V prípade spoločností Germanwings a Meridiana je koeficient zaťaženia určený v dohodách so spoločnosťou So.Ge.A.AL. V prípade spoločnosti Volare je koeficient zaťaženia založený na predchádzajúcich vedomostiach spoločnosti So.Ge.A.AL o činnosti leteckého dopravcu. Keďže spoločnosť Volare prevádzkovala viaceré vnútroštátne trasy, bol predpokladaný nižší koeficient zaťaženia. V prípade spoločnosti Alitalia neboli predpokladané údaje o doprave získané z konkrétneho predpokladu koeficientu zaťaženia, lebo spoločnosť Alitalia prevádzkovala rôzne modely lietadiel (maximálny počet sedadiel v lietadle sa pohyboval od 90 po 180) v závislosti od dňa v týždni a sezóny. Prognózy dopravy boli získané na základe predchádzajúcich skúseností a vedomostí o činnosti leteckého dopravcu.

122

(123)  S použitím diskontnej sadzby vo výške 2,45 %.

123

(124)  S použitím diskontnej sadzby vo výške 6,42 %.

124

(125)  S použitím diskontnej sadzby vo výške 2,24 %.

125

(126)  S použitím diskontnej sadzby vo výške 6,42 %.

126

(127)  So zreteľom na malé záväzky týkajúce sa dopravy nebol potrebný ďalší personál na obsluhu spoločností Air Vallée alebo bmibaby.

127

(128)  S použitím diskontnej sadzby vo výške 5,55 %.

128

(129)  S použitím diskontnej sadzby vo výške 6 %.

129

(130)  S použitím diskontnej sadzby vo výške 2,24 %.

130

(131)  Vec 730/79, Philip Morris Holland BV/Komisia, Zb. 1980, s. 267, bod 11, a spojené veci T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až 607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98 a T-23/98, Alzetta Mauro a i./Komisia, Zb. 2000, s. II-2325, bod 80.

131

(132)  Vec 730/79, Philip Morris Holland BV/Komisia, Zb. 1980, s. 2671, body 11 a 12, a vec T-214/95, Het Vlaamse Gewest (flámsky región)/Komisia, Zb. 1998, s. II-717, body 48 – 50.

132

(133)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2407/92 z 23. júla 1992 o licenciách leteckých dopravcov (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 1), nariadenie Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8) a nariadenie Rady (EHS) č. 2409/92 z 23. júla 1992 o cestovnom a sadzbách v leteckých dopravných službách (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 15).

133

(134)  Vec C-305/89, Taliansko/Komisia, Zb. 1991, s. I-1603, bod 26.

134

(135)  Po nadobudnutí účinnosti nariadenia (ES) č. 1008/2008 bolo zrušené nariadenie (EHS) č. 2407/92 a podľa článku 27 nariadenia (ES) č. 1008/2008 odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na nariadenie (ES) č. 1008/2008.

135

(136)  Nariadenie (EHS) č. 2408/92.

136

(137)  Ako je vymedzené v článku 2 písm. m) nariadenia (EHS) č. 2408/92.

137

(138)  Vec C-70/72, Komisia/Nemecko, Zb. 1973, s. 813, bod 13.

138

(139)  Spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španielsko/Komisia, Zb. 1994, s. I-04103, bod 75.

139

(140)  Vec C-75/97, Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I-3671, body 64 – 65.

140

(141)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

141

(142)  Nariadenie (ES) č. 695/1999, citované, článok 14, bod 2.

142

(143)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

143

---

| 25.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 250/122 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 250/122

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1585

z 25. novembra 2014

o schéme štátnej pomoci SA.33995 (2013/C) (ex 2013/NN), [ktorú poskytlo Nemecko na podporu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov a energeticky náročných odberateľov]

[oznámené pod číslo C(2014) 8786]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Na základe sťažnosti doručenej v decembri 2011 bola Komisia informovaná o tom, že Nemecko poskytlo štátnu pomoc na podporu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov a energeticky náročných odberateľov prostredníctvom obmedzenia príplatku na financovanie podpory elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov (ďalej len EEG-Umlage alebo „príplatok EEG“). |
| --- | --- |

(1)

Na základe sťažnosti doručenej v decembri 2011 bola Komisia informovaná o tom, že Nemecko poskytlo štátnu pomoc na podporu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov a energeticky náročných odberateľov prostredníctvom obmedzenia príplatku na financovanie podpory elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov (ďalej len EEG-Umlage alebo „príplatok EEG“).

| (2) | Listom z 18. decembra 2013 Komisia informovala Nemecko o svojom rozhodnutí začať v súvislosti s predmetnou pomocou konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). |
| --- | --- |

(2)

Listom z 18. decembra 2013 Komisia informovala Nemecko o svojom rozhodnutí začať v súvislosti s predmetnou pomocou konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“).

| (3) | Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k tejto pomoci. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k tejto pomoci.

| (4) | Komisia postúpila pripomienky doručené od zainteresovaných strán Nemecku, ktoré dostalo príležitosť vyjadriť sa k nim; jeho pripomienky boli doručené v listoch z 20. januára 2014 a zo 14. novembra 2014. |
| --- | --- |

(4)

Komisia postúpila pripomienky doručené od zainteresovaných strán Nemecku, ktoré dostalo príležitosť vyjadriť sa k nim; jeho pripomienky boli doručené v listoch z 20. januára 2014 a zo 14. novembra 2014.

| (5) | Listom z 22. septembra 2014 sa Nemecko vzdalo svojho práva podľa článku 342 zmluvy v spojení s článkom 3 nariadenia (EHS) č. 1/1958 (3), aby bolo toto rozhodnutie prijaté v nemeckom jazyku, a súhlasilo s tým, aby bolo prijaté v anglickom jazyku. |
| --- | --- |

(5)

Listom z 22. septembra 2014 sa Nemecko vzdalo svojho práva podľa článku 342 zmluvy v spojení s článkom 3 nariadenia (EHS) č. 1/1958 (3), aby bolo toto rozhodnutie prijaté v nemeckom jazyku, a súhlasilo s tým, aby bolo prijaté v anglickom jazyku.

2.   PODROBNÝ OPIS POMOCI

2.1.   Zákon EEG z roku 2012

| (6) | Zákon o obnoviteľných zdrojoch energie z roku 2012 (Erneuerbare-Energien-Gesetz, ďalej len „zákon EEG“) bol prijatý 28. júla 2011 a účinnosť nadobudol 1. januára 2012 (4). Do značnej miery bol zmenený zákonom EEG z roku 2014 (5). Komisia schválila novú schému pomoci vyplývajúcu z tejto rozsiahlej zmeny 23. júla 2014 (6). |
| --- | --- |

(6)

Zákon o obnoviteľných zdrojoch energie z roku 2012 (Erneuerbare-Energien-Gesetz, ďalej len „zákon EEG“) bol prijatý 28. júla 2011 a účinnosť nadobudol 1. januára 2012 (4). Do značnej miery bol zmenený zákonom EEG z roku 2014 (5). Komisia schválila novú schému pomoci vyplývajúcu z tejto rozsiahlej zmeny 23. júla 2014 (6).

| (7) | Na prvej úrovni systému vytvoreného podľa zákona EEG z roku 2012 sú prevádzkovatelia siete (vo väčšine prípadov prevádzkovatelia distribučnej sústavy, ďalej len „PDS“) povinní nakupovať elektrinu vyrobenú v rámci ich sieťovej oblasti z obnoviteľných zdrojov energie (ďalej len „elektrina z obnoviteľných zdrojov energie“) a z banského plynu („elektrina z obnoviteľných zdrojov energie“ a elektrina vyrobená z banského plynu sa spoločne označujú ako „elektrina vyrobená podľa zákona EEG“). Obstarávacie ceny sú stanovené zákonom (ide o tzv. výkupné ceny). Namiesto žiadania o zaplatenie výkupných cien majú výrobcovia elektriny z obnoviteľných zdrojov energie a z banského plynu zároveň možnosť predávať svoju elektrinu priamo na trhu (ide o tzv. priame uvádzanie na trh). Pritom majú nárok na získanie trhovej prémie od prevádzkovateľa siete. Výška tejto trhovej prémie je tiež stanovená zákonom. |
| --- | --- |

(7)

Na prvej úrovni systému vytvoreného podľa zákona EEG z roku 2012 sú prevádzkovatelia siete (vo väčšine prípadov prevádzkovatelia distribučnej sústavy, ďalej len „PDS“) povinní nakupovať elektrinu vyrobenú v rámci ich sieťovej oblasti z obnoviteľných zdrojov energie (ďalej len „elektrina z obnoviteľných zdrojov energie“) a z banského plynu („elektrina z obnoviteľných zdrojov energie“ a elektrina vyrobená z banského plynu sa spoločne označujú ako „elektrina vyrobená podľa zákona EEG“). Obstarávacie ceny sú stanovené zákonom (ide o tzv. výkupné ceny). Namiesto žiadania o zaplatenie výkupných cien majú výrobcovia elektriny z obnoviteľných zdrojov energie a z banského plynu zároveň možnosť predávať svoju elektrinu priamo na trhu (ide o tzv. priame uvádzanie na trh). Pritom majú nárok na získanie trhovej prémie od prevádzkovateľa siete. Výška tejto trhovej prémie je tiež stanovená zákonom.

| (8) | Na druhej úrovni musia prevádzkovatelia siete okamžite previesť elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG na svojich príslušných prevádzkovateľov prenosovej sústavy, ktorí sú v Nemecku štyria a ktorí majú zase povinnosť vykompenzovať prevádzkovateľom siete celkové náklady vyplývajúce z výkupných cien a z trhových prémií. |
| --- | --- |

(8)

Na druhej úrovni musia prevádzkovatelia siete okamžite previesť elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG na svojich príslušných prevádzkovateľov prenosovej sústavy, ktorí sú v Nemecku štyria a ktorí majú zase povinnosť vykompenzovať prevádzkovateľom siete celkové náklady vyplývajúce z výkupných cien a z trhových prémií.

| (9) | V zákone EEG z roku 2012 sa stanovuje aj vyrovnávací mechanizmus, prostredníctvom ktorého sa finančné zaťaženie vyplývajúce z nákupnej povinnosti rozdeľuje medzi štyroch prevádzkovateľov prenosovej sústavy tak, aby napokon každý z nich pokrýval náklady na také množstvo elektriny, ktoré zodpovedá priemernému podielu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG oproti celkovému množstvu elektriny dodanej koncovým odberateľom v každej oblasti, v ktorej pôsobil príslušný prevádzkovateľ prenosovej sústavy v predchádzajúcom kalendárnom roku (§ 36 zákona EEG z roku 2012). Toto je tretia úroveň. |
| --- | --- |

(9)

V zákone EEG z roku 2012 sa stanovuje aj vyrovnávací mechanizmus, prostredníctvom ktorého sa finančné zaťaženie vyplývajúce z nákupnej povinnosti rozdeľuje medzi štyroch prevádzkovateľov prenosovej sústavy tak, aby napokon každý z nich pokrýval náklady na také množstvo elektriny, ktoré zodpovedá priemernému podielu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG oproti celkovému množstvu elektriny dodanej koncovým odberateľom v každej oblasti, v ktorej pôsobil príslušný prevádzkovateľ prenosovej sústavy v predchádzajúcom kalendárnom roku (§ 36 zákona EEG z roku 2012). Toto je tretia úroveň.

| (10) | Prevádzkovatelia prenosovej sústavy sú povinní predávať elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG na spotovom trhu. Môžu to robiť samostatne alebo spolu. Ak cena získaná na spotovom trhu nestačí prevádzkovateľom prenosovej sústavy na pokrytie finančného zaťaženia vyplývajúceho z ich platobných povinností voči prevádzkovateľom siete, sú zo zákona oprávnení požiadať dodávateľov elektriny, aby zaplatili časť tohto zaťaženia zodpovedajúcu príslušnému množstvu elektriny, ktoré dodávatelia elektriny dodali svojim koncovým odberateľom. Predmetná časť sa musí určiť tak, aby každý dodávateľ elektriny znášal rovnaké náklady za každú kilowatthodinu elektriny, ktorú dodal koncovému odberateľovi. Na úhradu tohto príplatku sa musia platiť mesačné zálohové platby. V zákone EEG z roku 2012 sa jasne stanovuje, že tento poplatok, ktorý vyberá prevádzkovateľ prenosovej sústavy od dodávateľov elektriny, predstavuje príplatok EEG (pozri § 37 ods. 2 zákona EEG z roku 2012). Štyria prevádzkovatelia prenosovej sústavy sú povinní informovať o všetkých platbách, ktoré im boli poukázané na spoločný účet EEG, a zverejniť tento účet (§ 7 nariadenia AusglMechV (7)). Toto je štvrtá úroveň. |
| --- | --- |

(10)

Prevádzkovatelia prenosovej sústavy sú povinní predávať elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG na spotovom trhu. Môžu to robiť samostatne alebo spolu. Ak cena získaná na spotovom trhu nestačí prevádzkovateľom prenosovej sústavy na pokrytie finančného zaťaženia vyplývajúceho z ich platobných povinností voči prevádzkovateľom siete, sú zo zákona oprávnení požiadať dodávateľov elektriny, aby zaplatili časť tohto zaťaženia zodpovedajúcu príslušnému množstvu elektriny, ktoré dodávatelia elektriny dodali svojim koncovým odberateľom. Predmetná časť sa musí určiť tak, aby každý dodávateľ elektriny znášal rovnaké náklady za každú kilowatthodinu elektriny, ktorú dodal koncovému odberateľovi. Na úhradu tohto príplatku sa musia platiť mesačné zálohové platby. V zákone EEG z roku 2012 sa jasne stanovuje, že tento poplatok, ktorý vyberá prevádzkovateľ prenosovej sústavy od dodávateľov elektriny, predstavuje príplatok EEG (pozri § 37 ods. 2 zákona EEG z roku 2012). Štyria prevádzkovatelia prenosovej sústavy sú povinní informovať o všetkých platbách, ktoré im boli poukázané na spoločný účet EEG, a zverejniť tento účet (§ 7 nariadenia AusglMechV (7)). Toto je štvrtá úroveň.

| (11) | Štyria prevádzkovatelia prenosovej sústavy musia v októbri spoločne určiť príplatok EEG na rok n + 1 (§ 3 ods. 2 nariadenia AusglMechV). Metodika, ktorú musia použiť, a prvky, z ktorých musia pri svojom výpočte vychádzať, sú stanovené v nariadení Ausgleichsmechanismusverordnung (AusglMechV) a v návrhu nariadenia Ausgleichsmechanismus-Ausführungsverordnung (AusglMechAV) (8). Tieto právne texty nenechávajú prevádzkovateľom prenosovej sústavy žiadny priestor na voľné konanie. Konkrétne v § 3 nariadenia AusglMechV sa uvádza:

  „§ 3   Príplatok EEG









  (1) | Prevádzkovatelia prenosovej sústavy transparentným spôsobom vypočítajú príplatok EEG podľa § 37 ods. 2 zákona o energii z obnoviteľných zdrojov [t. j. zákona EEG z roku 2012] ako:





  1. | rozdiel medzi plánovanými príjmami za nasledujúci kalendárny rok uvedenými v odseku 3 bodoch 1 a 3 a predpokladanými výdavkami za nasledujúci kalendárny rok uvedenými v odseku 4 a |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Štyria prevádzkovatelia prenosovej sústavy musia v októbri spoločne určiť príplatok EEG na rok n + 1 (§ 3 ods. 2 nariadenia AusglMechV). Metodika, ktorú musia použiť, a prvky, z ktorých musia pri svojom výpočte vychádzať, sú stanovené v nariadení Ausgleichsmechanismusverordnung (AusglMechV) a v návrhu nariadenia Ausgleichsmechanismus-Ausführungsverordnung (AusglMechAV) (8). Tieto právne texty nenechávajú prevádzkovateľom prenosovej sústavy žiadny priestor na voľné konanie. Konkrétne v § 3 nariadenia AusglMechV sa uvádza:

„§ 3   Príplatok EEG

(1)

1.

rozdiel medzi plánovanými príjmami za nasledujúci kalendárny rok uvedenými v odseku 3 bodoch 1 a 3 a predpokladanými výdavkami za nasledujúci kalendárny rok uvedenými v odseku 4 a

| 2. | rozdiel medzi skutočným príjmom uvedeným v odseku 3 a skutočnými výdavkami uvedenými v odseku 4 v čase výpočtu. |
| --- | --- |

2.

rozdiel medzi skutočným príjmom uvedeným v odseku 3 a skutočnými výdavkami uvedenými v odseku 4 v čase výpočtu.

| (2) | Príplatok EEG za nasledujúci kalendárny rok sa musí v súhrnnej forme zverejniť do 15. októbra každého kalendárneho roka na webovej stránke prevádzkovateľa prenosovej sústavy a musí byť uvedený v centoch za kilowatthodinu dodanú odberateľom; zodpovedajúcim spôsobom sa uplatňuje aj § 43 ods. 3 zákona o energii z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Príjmy sú:





  1. | príjem z denného a vnútrodenného uvádzania na trh podľa § 2; |
| --- | --- | --- |

(3)

1.

príjem z denného a vnútrodenného uvádzania na trh podľa § 2;

| 2. | príjem z príplatku EEG; |
| --- | --- |

2.

príjem z príplatku EEG;

| 2a. | príjem z platieb podľa § 35 ods. 2 zákona o obnoviteľných zdrojoch energie pod podmienkou, že z testu vyváženosti podľa § 35 ods. 3 zákona o energii z obnoviteľných zdrojov vyplýva kladný zostatok pre prevádzkovateľa prenosovej sústavy; |
| --- | --- |

2a.

príjem z platieb podľa § 35 ods. 2 zákona o obnoviteľných zdrojoch energie pod podmienkou, že z testu vyváženosti podľa § 35 ods. 3 zákona o energii z obnoviteľných zdrojov vyplýva kladný zostatok pre prevádzkovateľa prenosovej sústavy;

| 3. | príjem z úrokov uvedených v odseku 5; |
| --- | --- |

3.

príjem z úrokov uvedených v odseku 5;

| 4. | príjem z úhrady vyrovnávacej elektrickej energie pre vyrovnávaciu skupinu v oblasti EEG a |
| --- | --- |

4.

príjem z úhrady vyrovnávacej elektrickej energie pre vyrovnávaciu skupinu v oblasti EEG a

| 5. | príjem podľa § 35 ods. 4 alebo § 38 zákona o energii z obnoviteľných zdrojov a odseku 6. |
| --- | --- |

5.

príjem podľa § 35 ods. 4 alebo § 38 zákona o energii z obnoviteľných zdrojov a odseku 6.

| (4) | Výdavky sú:





  1. | výkupné ceny a kompenzačné platby podľa § 16 alebo § 35 ods. 1 zákona o energii z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- | --- |

(4)

1.

výkupné ceny a kompenzačné platby podľa § 16 alebo § 35 ods. 1 zákona o energii z obnoviteľných zdrojov;

| 1a. | platby prémií podľa § 33g, § 33i alebo § 35 ods. 1a zákona o energii z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

1a.

platby prémií podľa § 33g, § 33i alebo § 35 ods. 1a zákona o energii z obnoviteľných zdrojov;

| 1b. | platby podľa § 35 ods. 1b zákona o energii z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

1b.

platby podľa § 35 ods. 1b zákona o energii z obnoviteľných zdrojov;

| 2. | splátky podľa odseku 6; |
| --- | --- |

2.

splátky podľa odseku 6;

| 3. | platby za úrok uvedený v odseku 5; |
| --- | --- |

3.

platby za úrok uvedený v odseku 5;

| 4. | náklady potrebné na úhradu vnútrodenných transakcií; |
| --- | --- |

4.

náklady potrebné na úhradu vnútrodenných transakcií;

| 5. | náklady potrebné na úhradu vyrovnávacej elektrickej energie pre vyrovnávaciu skupinu v oblasti EEG; |
| --- | --- |

5.

náklady potrebné na úhradu vyrovnávacej elektrickej energie pre vyrovnávaciu skupinu v oblasti EEG;

| 6. | náklady potrebné na prípravu denných a vnútrodenných prognóz; |
| --- | --- |

6.

náklady potrebné na prípravu denných a vnútrodenných prognóz;

| 7. | náklady potrebné na vytvorenie a prevádzkovanie registra zariadení pod podmienkou, že prevádzkovateľ prenosovej sústavy musí prevádzkovať takýto register na základe nariadenia prijatého v súlade s § 64e bodom 2 zákona o energii z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

7.

náklady potrebné na vytvorenie a prevádzkovanie registra zariadení pod podmienkou, že prevádzkovateľ prenosovej sústavy musí prevádzkovať takýto register na základe nariadenia prijatého v súlade s § 64e bodom 2 zákona o energii z obnoviteľných zdrojov.

| (5) | Rozdiely medzi príjmami a výdavkami sa úročia. Úroková sadzba za jeden kalendárny mesiac predstavuje 0,3 percentuálneho bodu nad mesačným priemerom medzibankovej referenčnej úrokovej sadzby stanovenej za poskytnutie peňažných prostriedkov s mesačnou splatnosťou z prvých adries v krajinách zapojených do európskej menovej únie (EURIBOR) na obdobie jedného mesiaca. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Ak v dôsledku rozdielov medzi mesačnými platbami podľa § 37 ods. 2 tretej vety zákona o energii z obnoviteľných zdrojov a konečným vyrovnaním podľa § 48 ods. 2 zákona o energii z obnoviteľných zdrojov vzniknú nejaké nároky, musia byť vyrovnané do 30. septembra roka nasledujúceho po výkupe. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Pri odhadovaní príjmov a výdavkov uvedených v odseku 1 bode 1, ktoré sú potrebné na výpočet príplatku EEG, môžu prevádzkovatelia prenosovej sústavy zohľadniť rezervu likvidity. Tá nesmie prekročiť 10 % rozdielu uvedeného v odseku 1 bode 1.“ |
| --- | --- |

(7)

| (12) | Štyria prevádzkovatelia prenosovej sústavy teda spoločne určujú príplatok EEG na základe odhadovaných finančných potrieb spojených s úhradou výkupných cien a prémií, odhadovaných príjmov z predaja elektriny vyrobenej podľa zákona EEG na spotovom trhu a predpokladanej spotreby elektriny. Navyše pri výpočte príplatku EEG treba vziať do úvahy súbor príjmov a nákladov spojených so správou tohto príplatku. Príplatok EEG pre rok 2012 dosahoval výšku 3,592 ct/kWh. V roku 2013 to bolo 5,277 ct/kWh. V roku 2014 dosahuje príplatok výšku 6,240 ct/kWh. |
| --- | --- |

(12)

Štyria prevádzkovatelia prenosovej sústavy teda spoločne určujú príplatok EEG na základe odhadovaných finančných potrieb spojených s úhradou výkupných cien a prémií, odhadovaných príjmov z predaja elektriny vyrobenej podľa zákona EEG na spotovom trhu a predpokladanej spotreby elektriny. Navyše pri výpočte príplatku EEG treba vziať do úvahy súbor príjmov a nákladov spojených so správou tohto príplatku. Príplatok EEG pre rok 2012 dosahoval výšku 3,592 ct/kWh. V roku 2013 to bolo 5,277 ct/kWh. V roku 2014 dosahuje príplatok výšku 6,240 ct/kWh.

| (13) | Navyše z ustanovení opísaných v odôvodnení 11 vyplýva, že prostredníctvom príplatku EEG sa zabezpečuje kompenzácia všetkých dodatočných nákladov, ktoré prevádzkovateľom siete a prevádzkovateľom prenosovej sústavy vznikajú v dôsledku ich právnych záväzkov, ktoré podľa zákona EEG z roku 2012 majú výrobcovia elektriny vyrobenej podľa zákona EEG a prevádzkovatelia siete. Ak v danom roku príjmy z príplatku EEG prekročia náklady, prebytok sa prenesie do nasledujúceho roka a príplatok EEG sa primerane zníži; ak vznikne deficit, príplatok EEG sa primerane zvýši. Tieto úpravy sú automatické a nevyžadujú si žiadny ďalší zásah zo strany zákonodarcu alebo výkonnej zložky. |
| --- | --- |

(13)

Navyše z ustanovení opísaných v odôvodnení 11 vyplýva, že prostredníctvom príplatku EEG sa zabezpečuje kompenzácia všetkých dodatočných nákladov, ktoré prevádzkovateľom siete a prevádzkovateľom prenosovej sústavy vznikajú v dôsledku ich právnych záväzkov, ktoré podľa zákona EEG z roku 2012 majú výrobcovia elektriny vyrobenej podľa zákona EEG a prevádzkovatelia siete. Ak v danom roku príjmy z príplatku EEG prekročia náklady, prebytok sa prenesie do nasledujúceho roka a príplatok EEG sa primerane zníži; ak vznikne deficit, príplatok EEG sa primerane zvýši. Tieto úpravy sú automatické a nevyžadujú si žiadny ďalší zásah zo strany zákonodarcu alebo výkonnej zložky.

2.2.   Zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie

| (14) | Podľa § 39 zákona EEG z roku 2012 sa príplatok EEG pre dodávateľov elektriny znižuje v danom kalendárnom roku o 2 centy za kilowatthodinu (ct/kWh), ak elektrina vyrobená podľa zákona EEG, ktorú dodávajú všetkým svojim koncovým odberateľom, spĺňa určité podmienky (ide o tzv. zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie). |
| --- | --- |

(14)

Podľa § 39 zákona EEG z roku 2012 sa príplatok EEG pre dodávateľov elektriny znižuje v danom kalendárnom roku o 2 centy za kilowatthodinu (ct/kWh), ak elektrina vyrobená podľa zákona EEG, ktorú dodávajú všetkým svojim koncovým odberateľom, spĺňa určité podmienky (ide o tzv. zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie).

| (15) | Táto znížená sadzba sa poskytuje vtedy, keď dodávateľ kúpil elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG priamo od vnútroštátnych výrobcov takejto elektriny podľa pravidiel priameho uvádzania na trh v zmysle § 33b bodu 2 zákona EEG z roku 2012 (to znamená podľa pravidiel priameho uvádzania na trh v prípade, keď výrobca elektriny vyrobenej podľa zákona EEG nežiada o podporu podľa zákona EEG z roku 2012) a keď množstvo elektriny vyrobenej podľa zákona EEG dosiahne tieto prahové hodnoty:






  a) | minimálne 50 % elektriny, ktorú dodávateľ dodáva všetkým svojim koncovým odberateľom, tvorí elektrina vyrobená podľa zákona EEG; a |
| --- | --- | --- |

(15)

Táto znížená sadzba sa poskytuje vtedy, keď dodávateľ kúpil elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG priamo od vnútroštátnych výrobcov takejto elektriny podľa pravidiel priameho uvádzania na trh v zmysle § 33b bodu 2 zákona EEG z roku 2012 (to znamená podľa pravidiel priameho uvádzania na trh v prípade, keď výrobca elektriny vyrobenej podľa zákona EEG nežiada o podporu podľa zákona EEG z roku 2012) a keď množstvo elektriny vyrobenej podľa zákona EEG dosiahne tieto prahové hodnoty:

a)

minimálne 50 % elektriny, ktorú dodávateľ dodáva všetkým svojim koncovým odberateľom, tvorí elektrina vyrobená podľa zákona EEG; a

| b) | minimálne 20 % elektriny tvorí veterná alebo slnečná elektrická energia v zmysle § 29 až § 33 zákona o EEG z roku 2012. |
| --- | --- |

b)

minimálne 20 % elektriny tvorí veterná alebo slnečná elektrická energia v zmysle § 29 až § 33 zákona o EEG z roku 2012.

| (16) | Znížená sadzba na úrovni 2 ct/kWh sa bude vzťahovať na celé portfólio elektrickej energie. To znamená, že ak dodávateľ získava 50 % svojej elektriny z konvenčných zdrojov energie, zatiaľ čo druhú polovicu tvorí elektrina vyrobená podľa zákona EEG, ktorú nakupuje podľa pravidiel priameho uvádzania na trh opísaných v odôvodnení (15), dostáva platbu vo výške 4 ct/kWh. Táto platba môže byť sčasti alebo úplne prevedená na výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. |
| --- | --- |

(16)

Znížená sadzba na úrovni 2 ct/kWh sa bude vzťahovať na celé portfólio elektrickej energie. To znamená, že ak dodávateľ získava 50 % svojej elektriny z konvenčných zdrojov energie, zatiaľ čo druhú polovicu tvorí elektrina vyrobená podľa zákona EEG, ktorú nakupuje podľa pravidiel priameho uvádzania na trh opísaných v odôvodnení (15), dostáva platbu vo výške 4 ct/kWh. Táto platba môže byť sčasti alebo úplne prevedená na výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG.

| (17) | Nemecko v tejto súvislosti vysvetlilo, že dodávatelia elektriny, ktorí žiadajú o zvýhodnenie, dosiahnu zníženú sadzbu na úrovni 2 ct/kWh na celé svoje portfólio len vtedy, ak minimálne 50 % z neho tvorí elektrina vyrobená podľa zákona EEG. Dodávatelia elektriny v snahe vyhnúť sa riziku alebo minimalizovať riziko, že by cieľ na úrovni 50 % tesne minuli (v takom prípade by sa na celé portfólio vzťahoval príplatok EEG v plnej výške), kupujú elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG s bezpečnostnou rezervou, čo znamená, že prekračujú potrebných 50 % a niekedy sa dostanú až na úroveň 60 %. V takom prípade sa nákladové zvýhodnenie, ktoré sa potenciálne môže preniesť na výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, vypočíta tak, že zníženú sadzbu príplatku EEG získanú na celé portfólio, t. j. 2 ct/kWh, treba vydeliť vyšším podielom elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. Napríklad v prípade podielu vo výške 60 % by skutočné nákladové zvýhodnenie, ktoré by sa mohlo preniesť, nedosahovalo 4 ct/kWh, ale len 3,3 ct/kWh. Maximálna výhoda vyplývajúca zo zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie dosahovala v priemere 3,8 ct/kWh v roku 2012, 3,2 ct/kWh v roku 2013 a 3,9 ct/kWh v roku 2014. |
| --- | --- |

(17)

Nemecko v tejto súvislosti vysvetlilo, že dodávatelia elektriny, ktorí žiadajú o zvýhodnenie, dosiahnu zníženú sadzbu na úrovni 2 ct/kWh na celé svoje portfólio len vtedy, ak minimálne 50 % z neho tvorí elektrina vyrobená podľa zákona EEG. Dodávatelia elektriny v snahe vyhnúť sa riziku alebo minimalizovať riziko, že by cieľ na úrovni 50 % tesne minuli (v takom prípade by sa na celé portfólio vzťahoval príplatok EEG v plnej výške), kupujú elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG s bezpečnostnou rezervou, čo znamená, že prekračujú potrebných 50 % a niekedy sa dostanú až na úroveň 60 %. V takom prípade sa nákladové zvýhodnenie, ktoré sa potenciálne môže preniesť na výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, vypočíta tak, že zníženú sadzbu príplatku EEG získanú na celé portfólio, t. j. 2 ct/kWh, treba vydeliť vyšším podielom elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. Napríklad v prípade podielu vo výške 60 % by skutočné nákladové zvýhodnenie, ktoré by sa mohlo preniesť, nedosahovalo 4 ct/kWh, ale len 3,3 ct/kWh. Maximálna výhoda vyplývajúca zo zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie dosahovala v priemere 3,8 ct/kWh v roku 2012, 3,2 ct/kWh v roku 2013 a 3,9 ct/kWh v roku 2014.

| (18) | S cieľom určiť rozsah potenciálnej diskriminácie, ku ktorej podľa článkov 30 a 110 zmluvy došlo v minulosti, a nájsť spôsob, ako ju napraviť, Nemecko odhadlo, že v období od 1. januára 2012 do 31. júla 2014, keď bol v platnosti zákon EEG z roku 2012, dosahoval objem dovozu elektriny s potvrdeniami o pôvode v elektrárňach vyrábajúcich elektrinu podľa zákona EEG, ktorý by bol oprávnený na podporu podľa zákona EEG z roku 2012, výšku 1,3 TWh.








  Rok | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oprávnený dovoz elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, pri ktorom existujú potvrdenia o pôvode (v GWh) | 519 | 283 | 547 |

(18)

S cieľom určiť rozsah potenciálnej diskriminácie, ku ktorej podľa článkov 30 a 110 zmluvy došlo v minulosti, a nájsť spôsob, ako ju napraviť, Nemecko odhadlo, že v období od 1. januára 2012 do 31. júla 2014, keď bol v platnosti zákon EEG z roku 2012, dosahoval objem dovozu elektriny s potvrdeniami o pôvode v elektrárňach vyrábajúcich elektrinu podľa zákona EEG, ktorý by bol oprávnený na podporu podľa zákona EEG z roku 2012, výšku 1,3 TWh.

Rok

2012

2013

2014

Oprávnený dovoz elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, pri ktorom existujú potvrdenia o pôvode (v GWh)

519

283

547

| (19) | Nemecko tvrdí, že keby sa pri každom uvedenom dovoze uplatňovalo zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie na úrovni približne 4 ct/kWh, ušlé príjmy spojené s príplatkom EEG od dodávateľov, ktorí kupovali takúto elektrinu, by dosahovali približne 50 miliónov EUR. Nemecko sa zaviazalo reinvestovať túto sumu do prepojovacieho vedenia a európskych projektov v oblasti energetiky. |
| --- | --- |

(19)

Nemecko tvrdí, že keby sa pri každom uvedenom dovoze uplatňovalo zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie na úrovni približne 4 ct/kWh, ušlé príjmy spojené s príplatkom EEG od dodávateľov, ktorí kupovali takúto elektrinu, by dosahovali približne 50 miliónov EUR. Nemecko sa zaviazalo reinvestovať túto sumu do prepojovacieho vedenia a európskych projektov v oblasti energetiky.

2.3.   Obmedzená výška príplatku EEG pre energeticky náročné podniky

| (20) | Podľa zákona EEG z roku 2012 dodávatelia elektriny nie sú povinní prenášať príplatok EEG na odberateľov. V tomto zákone sa však stanovuje, akým spôsobom musí dodávateľ elektriny uvádzať príplatok EEG na účte za elektrinu v prípade, že dochádza k prenosu tohto príplatku. V praxi všetci dodávatelia elektriny prevádzajú príplatok EEG v plnej výške. |
| --- | --- |

(20)

Podľa zákona EEG z roku 2012 dodávatelia elektriny nie sú povinní prenášať príplatok EEG na odberateľov. V tomto zákone sa však stanovuje, akým spôsobom musí dodávateľ elektriny uvádzať príplatok EEG na účte za elektrinu v prípade, že dochádza k prenosu tohto príplatku. V praxi všetci dodávatelia elektriny prevádzajú príplatok EEG v plnej výške.

| (21) | V § 40 zákona EEG z roku 2012 sa obmedzuje výška príplatku, ktorý môžu dodávatelia elektriny preniesť na energeticky náročné podniky: verejný orgán Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (ďalej len „úrad BAFA“) vydá na požiadanie administratívny akt, ktorým sa dodávateľovi elektriny zakazuje preniesť príplatok EEG v plnej výške na koncového odberateľa, ak je ním výrobný podnik s vysokou spotrebou elektrickej energie (9). Toto ustanovenie sa označuje ako „osobitné kompenzačné pravidlo“ (Besondere Ausgleichsregelung, ďalej len „pravidlo BesAR“). |
| --- | --- |

(21)

V § 40 zákona EEG z roku 2012 sa obmedzuje výška príplatku, ktorý môžu dodávatelia elektriny preniesť na energeticky náročné podniky: verejný orgán Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (ďalej len „úrad BAFA“) vydá na požiadanie administratívny akt, ktorým sa dodávateľovi elektriny zakazuje preniesť príplatok EEG v plnej výške na koncového odberateľa, ak je ním výrobný podnik s vysokou spotrebou elektrickej energie (9). Toto ustanovenie sa označuje ako „osobitné kompenzačné pravidlo“ (Besondere Ausgleichsregelung, ďalej len „pravidlo BesAR“).

| (22) | V § 40 zákona EEG z roku 2012 sa uvádza, že účelom tohto obmedzenia je znížiť týmto podnikom náklady na elektrinu s cieľom zachovať ich medzinárodnú konkurencieschopnosť, keďže je to v súlade s cieľmi zákona EEG z roku 2012 a zavedený limit je predsa v záujme všetkých odberateľov elektrickej energie. |
| --- | --- |

(22)

V § 40 zákona EEG z roku 2012 sa uvádza, že účelom tohto obmedzenia je znížiť týmto podnikom náklady na elektrinu s cieľom zachovať ich medzinárodnú konkurencieschopnosť, keďže je to v súlade s cieľmi zákona EEG z roku 2012 a zavedený limit je predsa v záujme všetkých odberateľov elektrickej energie.

| (23) | Podľa § 41 ods. 1 zákona EEG z roku 2012 podlieha obmedzenie výšky príplatku EEG týmto podmienkam:






  a) | množstvo elektriny kúpenej od dodávateľa elektriny, ktoré spotrebovali samotné podniky, dosahovalo v predchádzajúcom účtovnom období minimálne 1 GWh; |
| --- | --- | --- |

(23)

Podľa § 41 ods. 1 zákona EEG z roku 2012 podlieha obmedzenie výšky príplatku EEG týmto podmienkam:

a)

množstvo elektriny kúpenej od dodávateľa elektriny, ktoré spotrebovali samotné podniky, dosahovalo v predchádzajúcom účtovnom období minimálne 1 GWh;

| b) | pomer nákladov na elektrinu, ktoré má znášať podnik, k jeho hrubej pridanej hodnote dosahoval v predchádzajúcom účtovnom období minimálne 14 %; |
| --- | --- |

b)

pomer nákladov na elektrinu, ktoré má znášať podnik, k jeho hrubej pridanej hodnote dosahoval v predchádzajúcom účtovnom období minimálne 14 %;

| c) | príplatok EEG bol v predchádzajúcom účtovnom období prenesený na podnik; |
| --- | --- |

c)

príplatok EEG bol v predchádzajúcom účtovnom období prenesený na podnik;

| d) | podnik podstúpil certifikovaný energetický audit (táto podmienka sa nevzťahuje na podniky, ktorých spotreba elektrickej energie neprekračuje 10 GWh). |
| --- | --- |

d)

podnik podstúpil certifikovaný energetický audit (táto podmienka sa nevzťahuje na podniky, ktorých spotreba elektrickej energie neprekračuje 10 GWh).

| (24) | Podľa všeobecného pravidla uvedeného v §41 ods. 3 bode 1 sa príplatok EEG pre energeticky náročné podniky postupne obmedzuje takto:






  a) | spotreba do 1 GWh: žiadne obmedzenie – príplatok EEG v plnej výške; |
| --- | --- | --- |

(24)

Podľa všeobecného pravidla uvedeného v §41 ods. 3 bode 1 sa príplatok EEG pre energeticky náročné podniky postupne obmedzuje takto:

a)

spotreba do 1 GWh: žiadne obmedzenie – príplatok EEG v plnej výške;

| b) | spotreba od 1 GWh do 10 GWh: 10 % príplatku EEG; |
| --- | --- |

b)

spotreba od 1 GWh do 10 GWh: 10 % príplatku EEG;

| c) | spotreba od 10 GWh do 100 GWh: 1 % príplatku EEG; |
| --- | --- |

c)

spotreba od 10 GWh do 100 GWh: 1 % príplatku EEG;

| d) | spotreba nad 100 GWh: 0,05 centa/kWh. |
| --- | --- |

d)

spotreba nad 100 GWh: 0,05 centa/kWh.

| (25) | Ak spotreba energeticky náročného podniku prekračuje 100 GWh a ak náklady na elektrinu predstavujú viac ako 20 % jeho hrubej pridanej hodnoty, rozdielne prahové hodnoty uvedené v odôvodnení 24 sa neuplatňujú a príplatok EEG za celú spotrebu elektrickej energie energeticky náročného podniku sa obmedzí na 0,05 centa/kWh (§ 41 ods. 3 bod 2). |
| --- | --- |

(25)

Ak spotreba energeticky náročného podniku prekračuje 100 GWh a ak náklady na elektrinu predstavujú viac ako 20 % jeho hrubej pridanej hodnoty, rozdielne prahové hodnoty uvedené v odôvodnení 24 sa neuplatňujú a príplatok EEG za celú spotrebu elektrickej energie energeticky náročného podniku sa obmedzí na 0,05 centa/kWh (§ 41 ods. 3 bod 2).

| (26) | Rozhodnutie úradu BAFA je záväzné nielen pre dodávateľa elektriny, ale aj pre prevádzkovateľa prenosovej sústavy. To znamená, že ak úrad BAFA rozhodne, že energeticky náročný podnik musí svojmu dodávateľovi elektriny zaplatiť len znížený príplatok EEG, aj tento dodávateľ elektriny energeticky náročného podniku musí zaplatiť prevádzkovateľovi prenosovej sústavy primerane znížený príplatok EEG. Prevádzkovateľ prenosovej sústavy bude tento postup zohľadňovať pri určovaní príplatku EEG. Akékoľvek spory týkajúce sa rozhodnutia úradu BAFA sa riešia na administratívnych súdoch, lebo toto rozhodnutie predstavuje administratívny akt. Preto je možné tieto rozhodnutia vykonať okamžite. |
| --- | --- |

(26)

Rozhodnutie úradu BAFA je záväzné nielen pre dodávateľa elektriny, ale aj pre prevádzkovateľa prenosovej sústavy. To znamená, že ak úrad BAFA rozhodne, že energeticky náročný podnik musí svojmu dodávateľovi elektriny zaplatiť len znížený príplatok EEG, aj tento dodávateľ elektriny energeticky náročného podniku musí zaplatiť prevádzkovateľovi prenosovej sústavy primerane znížený príplatok EEG. Prevádzkovateľ prenosovej sústavy bude tento postup zohľadňovať pri určovaní príplatku EEG. Akékoľvek spory týkajúce sa rozhodnutia úradu BAFA sa riešia na administratívnych súdoch, lebo toto rozhodnutie predstavuje administratívny akt. Preto je možné tieto rozhodnutia vykonať okamžite.

2.4.   Plán úpravy

| (27) | S cieľom zosúladiť znížené sadzby príplatku EEG s ustanoveniami uvedenými v bode 196 a nasl. Usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014 – 2020 (10) (ďalej len „usmernenia z roku 2014“) Nemecko predložilo plán úpravy. |
| --- | --- |

(27)

S cieľom zosúladiť znížené sadzby príplatku EEG s ustanoveniami uvedenými v bode 196 a nasl. Usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014 – 2020 (10) (ďalej len „usmernenia z roku 2014“) Nemecko predložilo plán úpravy.

| (28) | Pre podniky, ktoré využívali pravidlo BesAR, ale platili menej, ako mali podľa pravidiel stanovených v oddiele 3.7.2 usmernení z roku 2014 (najmä podľa kritérií oprávnenosti uvedených v bodoch 185, 186 a 187 a kritérií primeranosti uvedených v bodoch 188 a 189), upravená výška príplatku EEG na rok 2013 nesmie presiahnuť 125 % príplatku, ktorý v danom roku skutočne zaplatili. Upravená výška príplatku na rok 2014 nesmie presiahnuť 150 % rovnakej základnej hodnoty, t. j. výšku príplatku, ktorý bol skutočne zaplatený v roku 2013. S cieľom urýchliť vrátenie pomoci a s ohľadom na to, že údaje o spotrebe za príslušné roky ešte nie sú dostupné pre všetky podniky, ktorých sa vrátenie pomoci týka, Nemecko v rámci prvého kroku použije na výpočet predbežnej výšky pomoci, ktorú treba bezodkladne vrátiť v snahe splniť požiadavku uvedenú vo veci Deggendorf
   (11), údaje o spotrebe elektriny, ktoré boli uvedené v žiadostiach. V rámci druhého kroku Nemecko použije údaje o skutočnej spotrebe za príslušné roky, aby mohlo určiť konečnú výšku pomoci, ktorú treba vrátiť, a prijme kroky potrebné na zabezpečenie vrátenia alebo splatenia pomoci na základe týchto konečných súm. |
| --- | --- |

(28)

Pre podniky, ktoré využívali pravidlo BesAR, ale platili menej, ako mali podľa pravidiel stanovených v oddiele 3.7.2 usmernení z roku 2014 (najmä podľa kritérií oprávnenosti uvedených v bodoch 185, 186 a 187 a kritérií primeranosti uvedených v bodoch 188 a 189), upravená výška príplatku EEG na rok 2013 nesmie presiahnuť 125 % príplatku, ktorý v danom roku skutočne zaplatili. Upravená výška príplatku na rok 2014 nesmie presiahnuť 150 % rovnakej základnej hodnoty, t. j. výšku príplatku, ktorý bol skutočne zaplatený v roku 2013. S cieľom urýchliť vrátenie pomoci a s ohľadom na to, že údaje o spotrebe za príslušné roky ešte nie sú dostupné pre všetky podniky, ktorých sa vrátenie pomoci týka, Nemecko v rámci prvého kroku použije na výpočet predbežnej výšky pomoci, ktorú treba bezodkladne vrátiť v snahe splniť požiadavku uvedenú vo veci Deggendorf
   (11), údaje o spotrebe elektriny, ktoré boli uvedené v žiadostiach. V rámci druhého kroku Nemecko použije údaje o skutočnej spotrebe za príslušné roky, aby mohlo určiť konečnú výšku pomoci, ktorú treba vrátiť, a prijme kroky potrebné na zabezpečenie vrátenia alebo splatenia pomoci na základe týchto konečných súm.

| (29) | Od roku 2015 sa mechanizmus úpravy mení. Podľa § 103 ods. 3 zákona EEG z roku 2014 (12) úrad BAFA obmedzí výšku príplatku EEG, ktorý majú energeticky náročné podniky zaplatiť v rokoch 2015 – 2018, takým spôsobom, že príplatok EEG na daný rok x nesmie prekročiť dvojnásobok príplatku EEG, ktorý bol zaplatený v rozpočtovom roku pred rokom uplatnenia (x – 2). Hoci sa teda príplatok EEG bude každý rok upravovať smerom nahor, príplatok, ktorý bude potrebné zaplatiť v roku 2015, bude obmedzený na dvojnásobok príplatku z roku 2013, podobne ako príplatky v nasledujúcich rokoch až do roku 2018. |
| --- | --- |

(29)

Od roku 2015 sa mechanizmus úpravy mení. Podľa § 103 ods. 3 zákona EEG z roku 2014 (12) úrad BAFA obmedzí výšku príplatku EEG, ktorý majú energeticky náročné podniky zaplatiť v rokoch 2015 – 2018, takým spôsobom, že príplatok EEG na daný rok x nesmie prekročiť dvojnásobok príplatku EEG, ktorý bol zaplatený v rozpočtovom roku pred rokom uplatnenia (x – 2). Hoci sa teda príplatok EEG bude každý rok upravovať smerom nahor, príplatok, ktorý bude potrebné zaplatiť v roku 2015, bude obmedzený na dvojnásobok príplatku z roku 2013, podobne ako príplatky v nasledujúcich rokoch až do roku 2018.

2.5.   Transparentnosť, účet EEG a monitorovanie zo strany štátu

| (30) | Istý počet úloh v oblasti kontroly, dohľadu a presadzovania bol zverený Spolkovej agentúre pre siete (Bundesnetzagentur, ďalej len „agentúra BNetzA“). |
| --- | --- |

(30)

Istý počet úloh v oblasti kontroly, dohľadu a presadzovania bol zverený Spolkovej agentúre pre siete (Bundesnetzagentur, ďalej len „agentúra BNetzA“).

| (31) | Výrobcovia elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, prevádzkovatelia siete, prevádzkovatelia prenosovej sústavy a dodávatelia elektriny sú povinní navzájom si poskytovať údaje potrebné na správne uplatňovanie systému EEG. V zákone o EEG z roku 2012 sa podrobne stanovuje, aký druh informácií sa musí systematicky poskytovať ostatným prevádzkovateľom a v ktorom období v roku. Prevádzkovatelia siete, prevádzkovatelia prenosovej sústavy a dodávatelia elektrickej energie môžu požiadať o to, aby tieto údaje skontroloval účtovník. |
| --- | --- |

(31)

Výrobcovia elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, prevádzkovatelia siete, prevádzkovatelia prenosovej sústavy a dodávatelia elektriny sú povinní navzájom si poskytovať údaje potrebné na správne uplatňovanie systému EEG. V zákone o EEG z roku 2012 sa podrobne stanovuje, aký druh informácií sa musí systematicky poskytovať ostatným prevádzkovateľom a v ktorom období v roku. Prevádzkovatelia siete, prevádzkovatelia prenosovej sústavy a dodávatelia elektrickej energie môžu požiadať o to, aby tieto údaje skontroloval účtovník.

| (32) | Zákonom o EEG z roku 2012 sa zriaďuje orgán na urovnávanie sporov, ktorý spolkové ministerstvo životného prostredia, ochrany prírody a jadrovej bezpečnosti poverilo úlohou objasňovania otázok a riešenia sporov medzi výrobcami elektriny vyrobenej podľa zákona o EEG, prevádzkovateľmi siete, prevádzkovateľmi prenosovej sústavy a dodávateľmi elektrickej energie (Clearingstelle). |
| --- | --- |

(32)

Zákonom o EEG z roku 2012 sa zriaďuje orgán na urovnávanie sporov, ktorý spolkové ministerstvo životného prostredia, ochrany prírody a jadrovej bezpečnosti poverilo úlohou objasňovania otázok a riešenia sporov medzi výrobcami elektriny vyrobenej podľa zákona o EEG, prevádzkovateľmi siete, prevádzkovateľmi prenosovej sústavy a dodávateľmi elektrickej energie (Clearingstelle).

| (33) | Navyše podľa zákona o EEG z roku 2012 a vykonávacích dekrétov (AusglMechV a AusglMechAV) sú prevádzkovatelia siete a prevádzkovatelia prenosovej sústavy povinní zverejňovať na svojich webových stránkach určité údaje (aké množstvo elektriny vyrobenej podľa zákona EEG kúpili a za akú cenu). Prevádzkovatelia prenosovej sústavy musia všetky transakcie súvisiace so zákonom o EEG z roku 2012 oddeľovať od svojich ostatných činností. Sú povinní viesť oddelené finančné účty pre všetky finančné toky súvisiace so zákonom o EEG z roku 2012 a musí existovať samostatný bankový účet pre všetky výdavky a príjmy súvisiace so zákonom o EEG z roku 2012, ktorý spoločne spravujú štyria prevádzkovatelia prenosovej sústavy (§ 5 návrhu nariadenia AusglMechAV). |
| --- | --- |

(33)

Navyše podľa zákona o EEG z roku 2012 a vykonávacích dekrétov (AusglMechV a AusglMechAV) sú prevádzkovatelia siete a prevádzkovatelia prenosovej sústavy povinní zverejňovať na svojich webových stránkach určité údaje (aké množstvo elektriny vyrobenej podľa zákona EEG kúpili a za akú cenu). Prevádzkovatelia prenosovej sústavy musia všetky transakcie súvisiace so zákonom o EEG z roku 2012 oddeľovať od svojich ostatných činností. Sú povinní viesť oddelené finančné účty pre všetky finančné toky súvisiace so zákonom o EEG z roku 2012 a musí existovať samostatný bankový účet pre všetky výdavky a príjmy súvisiace so zákonom o EEG z roku 2012, ktorý spoločne spravujú štyria prevádzkovatelia prenosovej sústavy (§ 5 návrhu nariadenia AusglMechAV).

| (34) | Prevádzkovatelia prenosovej sústavy sú povinní zverejňovať na spoločnej webovej stránke určenej za „účet EEG“ mesačné súhrnné príjmy pochádzajúce z predaja elektriny vyrobenej podľa zákona o EEG na spotovom trhu a z príplatku EEG a súhrnné náklady (ide o kompenzáciu pre prevádzkovateľov siete a ostatné náklady súvisiace s riadením tohto systému). Sú tiež povinní vopred zverejňovať predpokladanú výšku príplatku EEG na nasledujúci rok. |
| --- | --- |

(34)

Prevádzkovatelia prenosovej sústavy sú povinní zverejňovať na spoločnej webovej stránke určenej za „účet EEG“ mesačné súhrnné príjmy pochádzajúce z predaja elektriny vyrobenej podľa zákona o EEG na spotovom trhu a z príplatku EEG a súhrnné náklady (ide o kompenzáciu pre prevádzkovateľov siete a ostatné náklady súvisiace s riadením tohto systému). Sú tiež povinní vopred zverejňovať predpokladanú výšku príplatku EEG na nasledujúci rok.

| (35) | V zákone o EEG z roku 2012 sa stanovuje, že príslušné zariadenia musí zaregistrovať verejný orgán. Táto registrácia bude podmienkou oprávnenia na poskytnutie výkupných cien. Tento register ešte nevznikol, ale už teraz je zavedená osobitná povinnosť týkajúca sa solárnych zariadení a zariadení na tekutú biomasu, ktoré musia byť registrované, aby mohli využívať výkupné ceny. Agentúra BNetzA spravuje register solárnych zariadení a agentúra Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung spravuje register zariadení na tekutú biomasu. |
| --- | --- |

(35)

V zákone o EEG z roku 2012 sa stanovuje, že príslušné zariadenia musí zaregistrovať verejný orgán. Táto registrácia bude podmienkou oprávnenia na poskytnutie výkupných cien. Tento register ešte nevznikol, ale už teraz je zavedená osobitná povinnosť týkajúca sa solárnych zariadení a zariadení na tekutú biomasu, ktoré musia byť registrované, aby mohli využívať výkupné ceny. Agentúra BNetzA spravuje register solárnych zariadení a agentúra Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung spravuje register zariadení na tekutú biomasu.

| (36) | Prevádzkovatelia siete a prevádzkovatelia prenosovej sústavy musia agentúre BNetzA poskytovať podrobné informácie, ktoré im poskytujú prevádzkovatelia zariadení (o umiestnení zariadenia, výrobnej kapacite atď.), informácie o úrovni siete (či ide o distribučnú alebo prepravnú sieť), na ktorej sú zariadenia prepojené, súhrnné a individuálne tarify zaplatené zariadeniam, konečné faktúry poslané dodávateľom elektriny a údaje potrebné na overenie správnosti poskytnutých číselných údajov. Dodávatelia elektriny sú povinní informovať agentúru BNetzA o množstve elektriny dodanej ich odberateľom a o svojich zostatkoch na účtoch. Agentúra BNetzA má aj audítorské právomoci, pokiaľ ide o majiteľov zariadení na výrobu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ako aj právomoc monitorovať, ako si prevádzkovatelia siete a prevádzkovatelia prenosovej sústavy plnia povinnosti. |
| --- | --- |

(36)

Prevádzkovatelia siete a prevádzkovatelia prenosovej sústavy musia agentúre BNetzA poskytovať podrobné informácie, ktoré im poskytujú prevádzkovatelia zariadení (o umiestnení zariadenia, výrobnej kapacite atď.), informácie o úrovni siete (či ide o distribučnú alebo prepravnú sieť), na ktorej sú zariadenia prepojené, súhrnné a individuálne tarify zaplatené zariadeniam, konečné faktúry poslané dodávateľom elektriny a údaje potrebné na overenie správnosti poskytnutých číselných údajov. Dodávatelia elektriny sú povinní informovať agentúru BNetzA o množstve elektriny dodanej ich odberateľom a o svojich zostatkoch na účtoch. Agentúra BNetzA má aj audítorské právomoci, pokiaľ ide o majiteľov zariadení na výrobu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ako aj právomoc monitorovať, ako si prevádzkovatelia siete a prevádzkovatelia prenosovej sústavy plnia povinnosti.

| (37) | Prevádzkovatelia prenosovej sústavy musia agentúre BNetzA poskytovať podrobné údaje týkajúce sa stanovenia príplatku EEG. Musia najmä poskytovať údaje týkajúce sa rôznych príjmov a výdavkov, ktoré sa používajú na výpočet príplatku EEG, § 7 ods. 2 nariadenia AusglMechV. |
| --- | --- |

(37)

Prevádzkovatelia prenosovej sústavy musia agentúre BNetzA poskytovať podrobné údaje týkajúce sa stanovenia príplatku EEG. Musia najmä poskytovať údaje týkajúce sa rôznych príjmov a výdavkov, ktoré sa používajú na výpočet príplatku EEG, § 7 ods. 2 nariadenia AusglMechV.

| (38) | Tí prevádzkovatelia prenosovej sústavy, ktorí využívajú obmedzený príplatok EEG, musia na požiadanie poskytnúť spolkovému ministerstvu životného prostredia, ochrany prírody a jadrovej bezpečnosti všetky potrebné informácie, aby mohlo posúdiť, či budú splnené ciele stanovené v § 40. |
| --- | --- |

(38)

Tí prevádzkovatelia prenosovej sústavy, ktorí využívajú obmedzený príplatok EEG, musia na požiadanie poskytnúť spolkovému ministerstvu životného prostredia, ochrany prírody a jadrovej bezpečnosti všetky potrebné informácie, aby mohlo posúdiť, či budú splnené ciele stanovené v § 40.

| (39) | Agentúra BNetzA je poverená zabezpečovaním toho, aby:






  — | prevádzkovatelia prenosovej sústavy predávali na spotovom trhu elektrinu, za ktorú sa platia výkupné ceny v súlade splatnými pravidlami (t. j. nariadením AusglMechV), |
| --- | --- | --- |

(39)

Agentúra BNetzA je poverená zabezpečovaním toho, aby:

—

prevádzkovatelia prenosovej sústavy predávali na spotovom trhu elektrinu, za ktorú sa platia výkupné ceny v súlade splatnými pravidlami (t. j. nariadením AusglMechV),

| — | prevádzkovatelia prenosovej sústavy riadne určovali, stanovovali a zverejňovali príplatok EEG, |
| --- | --- |

—

prevádzkovatelia prenosovej sústavy riadne určovali, stanovovali a zverejňovali príplatok EEG,

| — | prevádzkovatelia prenosovej sústavy správne účtovali príplatok EEG dodávateľom elektriny, |
| --- | --- |

—

prevádzkovatelia prenosovej sústavy správne účtovali príplatok EEG dodávateľom elektriny,

| — | prevádzkovatelia siete správne účtovali výkupné ceny a prémie prevádzkovateľom prenosovej sústavy, |
| --- | --- |

—

prevádzkovatelia siete správne účtovali výkupné ceny a prémie prevádzkovateľom prenosovej sústavy,

| — | sa príplatok EEG znižoval len pre dodávateľov elektriny, ktorí spĺňajú podmienky uvedené v § 39. |
| --- | --- |

—

sa príplatok EEG znižoval len pre dodávateľov elektriny, ktorí spĺňajú podmienky uvedené v § 39.

| (40) | Pokiaľ ide o určenie príplatku EEG, agentúra BNetzA má viacero právomocí a úloh v oblasti presadzovania, ktoré sa týkajú rôznych nákladových a príjmových položiek, ktoré môžu prevádzkovatelia prenosovej sústavy zahrnúť do výpočtu príplatku EEG. Po prvé, agentúra BNetzA má právomoc spolu s príslušnými ministerstvami (13) stanoviť pravidlá určovania položiek, ktoré sa považujú za príjmy alebo výdavky potrebné na stanovenie príplatku EEG a uplatniteľnej úrokovej sadzby. Na základe toho agentúra BNetzA v návrhu nariadenia AusglMechAV podrobnejšie vymedzila, aké typy nákladov by sa mohli brať do úvahy. Po druhé, agentúre BNetzA sa majú poskytovať všetky dôležité náležitosti a dokumenty týkajúce sa výpočtu príplatku EEG. Po tretie, agentúra BNetzA môže požiadať o dodatočné informácie vrátane informácií o účtoch (§ 5 ods. 3 návrhu nariadenia AusglMechAV). Na záver, prevádzkovatelia prenosovej sústavy sú povinní dokázať správnosť a nevyhnutnosť určitých nákladových položiek ešte predtým, ako ich zohľadnia pri výpočte príplatku EEG (pozri napríklad § 6 ods. 2 návrhu nariadenia AusglMechAV). |
| --- | --- |

(40)

Pokiaľ ide o určenie príplatku EEG, agentúra BNetzA má viacero právomocí a úloh v oblasti presadzovania, ktoré sa týkajú rôznych nákladových a príjmových položiek, ktoré môžu prevádzkovatelia prenosovej sústavy zahrnúť do výpočtu príplatku EEG. Po prvé, agentúra BNetzA má právomoc spolu s príslušnými ministerstvami (13) stanoviť pravidlá určovania položiek, ktoré sa považujú za príjmy alebo výdavky potrebné na stanovenie príplatku EEG a uplatniteľnej úrokovej sadzby. Na základe toho agentúra BNetzA v návrhu nariadenia AusglMechAV podrobnejšie vymedzila, aké typy nákladov by sa mohli brať do úvahy. Po druhé, agentúre BNetzA sa majú poskytovať všetky dôležité náležitosti a dokumenty týkajúce sa výpočtu príplatku EEG. Po tretie, agentúra BNetzA môže požiadať o dodatočné informácie vrátane informácií o účtoch (§ 5 ods. 3 návrhu nariadenia AusglMechAV). Na záver, prevádzkovatelia prenosovej sústavy sú povinní dokázať správnosť a nevyhnutnosť určitých nákladových položiek ešte predtým, ako ich zohľadnia pri výpočte príplatku EEG (pozri napríklad § 6 ods. 2 návrhu nariadenia AusglMechAV).

| (41) | Agentúra BNetzA má právomoc vydávať pokyny prevádzkovateľom prenosovej sústavy a vytvárať vzorové formuláre pre údaje, ktoré jej musia títo prevádzkovatelia poskytovať. |
| --- | --- |

(41)

Agentúra BNetzA má právomoc vydávať pokyny prevádzkovateľom prenosovej sústavy a vytvárať vzorové formuláre pre údaje, ktoré jej musia títo prevádzkovatelia poskytovať.

| (42) | Agentúra BNetzA má tiež právomoc po dohode so spolkovým ministerstvom životného prostredia, ochrany prírody a jadrovej bezpečnosti stanoviť požiadavky týkajúce sa spôsobu, akým prevádzkovatelia prenosovej sústavy uvádzajú elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG na spotový trh, a zaviesť stimuly pre čo najlepšie uvádzanie tejto elektriny na trh. To sa dosiahlo prostredníctvom návrhu nariadenia AusglMechAV. |
| --- | --- |

(42)

Agentúra BNetzA má tiež právomoc po dohode so spolkovým ministerstvom životného prostredia, ochrany prírody a jadrovej bezpečnosti stanoviť požiadavky týkajúce sa spôsobu, akým prevádzkovatelia prenosovej sústavy uvádzajú elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG na spotový trh, a zaviesť stimuly pre čo najlepšie uvádzanie tejto elektriny na trh. To sa dosiahlo prostredníctvom návrhu nariadenia AusglMechAV.

| (43) | Agentúra BNetzA má právomoci v oblasti presadzovania. Môže napríklad vydávať pokyny, keď prevádzkovatelia prenosovej sústavy nestanovujú príplatok EEG v súlade s pravidlami (pozri § 38 bod 5 a § 61 ods. 1 bod 2). Môže tiež stanoviť výšku príplatku EEG. V § 6 ods. 3 návrhu nariadenia AusglMechAV sa uvádza, že rozdiel medzi príplatkom EEG v rámci vybratých súm a príplatkom EEG vo výške, ktorú povoľuje agentúra BNetzA v súlade s vykonateľným rozhodnutím agentúry BNetzA podľa § 61 ods. 1 bodov 3 a 4 zákona EEG z roku 2012, tiež predstavuje buď príjem, alebo výdavok v zmysle § 3 ods. 3 a 4 nariadenia AusglMechV. Na rozdiel od toho, čo tvrdí Nemecko, ide o dôkaz, že agentúra BNetzA môže prijímať vykonateľné rozhodnutia s cieľom upraviť výšku príplatku. Právnym základom pre takýto postup je § 61 ods. 1 a 2 spolu s § 65 a nasl. zákona Energiewirtschaftsgesetz (zákon EnWG) (14), čo sú ustanovenia, na základe ktorých môže agentúra BNetzA prijímať záväzné rozhodnutia, ktoré sa týkajú súkromných subjektov. Agentúra BNetzA tiež môže ukladať pokuty (pozri § 62 ods. 1 a 2 zákona EEG z roku 2012). |
| --- | --- |

(43)

Agentúra BNetzA má právomoci v oblasti presadzovania. Môže napríklad vydávať pokyny, keď prevádzkovatelia prenosovej sústavy nestanovujú príplatok EEG v súlade s pravidlami (pozri § 38 bod 5 a § 61 ods. 1 bod 2). Môže tiež stanoviť výšku príplatku EEG. V § 6 ods. 3 návrhu nariadenia AusglMechAV sa uvádza, že rozdiel medzi príplatkom EEG v rámci vybratých súm a príplatkom EEG vo výške, ktorú povoľuje agentúra BNetzA v súlade s vykonateľným rozhodnutím agentúry BNetzA podľa § 61 ods. 1 bodov 3 a 4 zákona EEG z roku 2012, tiež predstavuje buď príjem, alebo výdavok v zmysle § 3 ods. 3 a 4 nariadenia AusglMechV. Na rozdiel od toho, čo tvrdí Nemecko, ide o dôkaz, že agentúra BNetzA môže prijímať vykonateľné rozhodnutia s cieľom upraviť výšku príplatku. Právnym základom pre takýto postup je § 61 ods. 1 a 2 spolu s § 65 a nasl. zákona Energiewirtschaftsgesetz (zákon EnWG) (14), čo sú ustanovenia, na základe ktorých môže agentúra BNetzA prijímať záväzné rozhodnutia, ktoré sa týkajú súkromných subjektov. Agentúra BNetzA tiež môže ukladať pokuty (pozri § 62 ods. 1 a 2 zákona EEG z roku 2012).

| (44) | Samotná agentúra BNetzA má určité ohlasovacie povinnosti a na štatistické a hodnotiace účely musí poskytovať určité údaje spolkovému ministerstvu životného prostredia, ochrany prírody a jadrovej bezpečnosti a spolkovému ministerstvu hospodárstva s technológie. |
| --- | --- |

(44)

Samotná agentúra BNetzA má určité ohlasovacie povinnosti a na štatistické a hodnotiace účely musí poskytovať určité údaje spolkovému ministerstvu životného prostredia, ochrany prírody a jadrovej bezpečnosti a spolkovému ministerstvu hospodárstva s technológie.

| (45) | Spolková environmentálna agentúra (Umweltbundesamt, ďalej len „agentúra UBA“) vedie register potvrdení o pôvode v súlade s článkom 15 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (15). Agentúra UBA je v tomto smere zodpovedná za vydávanie, prevod a rušenie potvrdení o pôvode. |
| --- | --- |

(45)

Spolková environmentálna agentúra (Umweltbundesamt, ďalej len „agentúra UBA“) vedie register potvrdení o pôvode v súlade s článkom 15 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES (15). Agentúra UBA je v tomto smere zodpovedná za vydávanie, prevod a rušenie potvrdení o pôvode.

3.   ROZHODNUTIE O ZAČATÍ FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

| (46) | Dňa 18. decembra 2013 sa Komisia rozhodla začať formálne vyšetrovacie konanie, keďže sa domnievala, že zákon o EEG z roku 2012 predstavuje štátnu pomoc pre výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona o EEG, dodávateľov elektriny, ktorí využívajú zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie, a energeticky náročných odberateľov, a mala pochybnosti o zlučiteľnosti tejto pomoci s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(46)

Dňa 18. decembra 2013 sa Komisia rozhodla začať formálne vyšetrovacie konanie, keďže sa domnievala, že zákon o EEG z roku 2012 predstavuje štátnu pomoc pre výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona o EEG, dodávateľov elektriny, ktorí využívajú zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie, a energeticky náročných odberateľov, a mala pochybnosti o zlučiteľnosti tejto pomoci s vnútorným trhom.

| (47) | Pokiaľ ide o existenciu štátnej pomoci, Komisia dospela k predbežnému záveru, že zákon EEG z roku 2012 zahŕňal poskytnutie selektívnych hospodárskych výhod i) v prospech výrobcov elektriny z obnoviteľných zdrojov energie a banského plynu, a to najmä prostredníctvom výkupných cien; a ii) v prospech energeticky náročných odberateľov, a to prostredníctvom zníženia ich príplatkov EEG. |
| --- | --- |

(47)

Pokiaľ ide o existenciu štátnej pomoci, Komisia dospela k predbežnému záveru, že zákon EEG z roku 2012 zahŕňal poskytnutie selektívnych hospodárskych výhod i) v prospech výrobcov elektriny z obnoviteľných zdrojov energie a banského plynu, a to najmä prostredníctvom výkupných cien; a ii) v prospech energeticky náročných odberateľov, a to prostredníctvom zníženia ich príplatkov EEG.

| (48) | Komisia zároveň dospela k predbežnému záveru, že tieto výhody boli financované zo štátnych zdrojov, a to najmä vzhľadom na to, že i) nemecký zákonodarca podľa všetkého zaviedol osobitný poplatok určený na financovanie podpory výroby elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, t. j. príplatok EEG; ii) že nemecký zákonodarca a výkonná zložka určili prevádzkovateľov prenosovej sústavy, aby spoločne spravovali tento príplatok podľa pravidiel, ktoré stanovil štát v zákone EEG z roku 2012 a vo vykonávacích nariadeniach, a iii) že prevádzkovatelia prenosovej sústavy boli pri spravovaní tohto zdroja dôsledne monitorovaní. |
| --- | --- |

(48)

Komisia zároveň dospela k predbežnému záveru, že tieto výhody boli financované zo štátnych zdrojov, a to najmä vzhľadom na to, že i) nemecký zákonodarca podľa všetkého zaviedol osobitný poplatok určený na financovanie podpory výroby elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, t. j. príplatok EEG; ii) že nemecký zákonodarca a výkonná zložka určili prevádzkovateľov prenosovej sústavy, aby spoločne spravovali tento príplatok podľa pravidiel, ktoré stanovil štát v zákone EEG z roku 2012 a vo vykonávacích nariadeniach, a iii) že prevádzkovatelia prenosovej sústavy boli pri spravovaní tohto zdroja dôsledne monitorovaní.

| (49) | Hoci bola podpora elektriny vyrobenej podľa zákona EEG považovaná za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či možno na základe zmluvy, a najmä jej článku 107 ods. 3 písm. b) a c), považovať za zlučiteľné aj znížené sadzby príplatku EEG. |
| --- | --- |

(49)

Hoci bola podpora elektriny vyrobenej podľa zákona EEG považovaná za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či možno na základe zmluvy, a najmä jej článku 107 ods. 3 písm. b) a c), považovať za zlučiteľné aj znížené sadzby príplatku EEG.

| (50) | A napokon, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či financovanie podpory elektriny vyrobenej podľa zákona EEG z roku 2012 bolo v súlade s článkami 30 a 110 zmluvy vzhľadom na to, že hoci bol príplatok EEG prínosný len pre výrobu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG v Nemecku, uplatňoval sa aj na spotrebu dovezenej elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ktorej výrobcovia mohli byť oprávnení na podporu podľa tohto zákona, keby mali sídlo v Nemecku. |
| --- | --- |

(50)

A napokon, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či financovanie podpory elektriny vyrobenej podľa zákona EEG z roku 2012 bolo v súlade s článkami 30 a 110 zmluvy vzhľadom na to, že hoci bol príplatok EEG prínosný len pre výrobu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG v Nemecku, uplatňoval sa aj na spotrebu dovezenej elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ktorej výrobcovia mohli byť oprávnení na podporu podľa tohto zákona, keby mali sídlo v Nemecku.

4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (51) | Zainteresované strany predložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania a k uplatňovaniu usmernení z roku 2014 na toto rozhodnutie podľa bodu 248 týchto usmernení. |
| --- | --- |

(51)

Zainteresované strany predložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania a k uplatňovaniu usmernení z roku 2014 na toto rozhodnutie podľa bodu 248 týchto usmernení.

| (52) | Väčšina zainteresovaných strán tvrdila, že zákon EEG z roku 2012 by sa nemal považovať za zákon zahŕňajúci štátnu pomoc, a to ani na úrovni výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ani v prospech energeticky náročných odberateľov. Zastávajú názor, že nemecký štát len vytvoril systém založený na (postupných) platbách medzi súkromnými subjektmi, v ktorom tieto subjekty využívajú svoje vlastné finančné zdroje. Podľa ich názoru sa prirodzene súkromný charakter tohto systému nemôže zmeniť len na základe skutočnosti, že tento systém vychádza z vnútroštátnych právnych predpisov (zákona EEG z roku 2012 a jeho vykonávacích ustanovení), alebo že je do neho zapojená agentúra BNetzA, ústav Bundesanstalt für Ernährung und Landwirtschaft, agentúra UBA a úrad BAFA, ktorých právomoci sú údajne obmedzené. Táto analýza sa zakladá najmä na rozsudkoch Súdneho dvora vo veciach PreussenElektra
   (16) a Doux Élevage
   (17). Zainteresované strany tvrdia, že ak vôbec ide o nejakú pomoc, mala by sa považovať za existujúcu pomoc, a to vzhľadom na rozhodnutie Komisie o predchádzajúcej nemeckej schéme pomoci vo veci NN 27/2000 (18). |
| --- | --- |

(52)

Väčšina zainteresovaných strán tvrdila, že zákon EEG z roku 2012 by sa nemal považovať za zákon zahŕňajúci štátnu pomoc, a to ani na úrovni výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ani v prospech energeticky náročných odberateľov. Zastávajú názor, že nemecký štát len vytvoril systém založený na (postupných) platbách medzi súkromnými subjektmi, v ktorom tieto subjekty využívajú svoje vlastné finančné zdroje. Podľa ich názoru sa prirodzene súkromný charakter tohto systému nemôže zmeniť len na základe skutočnosti, že tento systém vychádza z vnútroštátnych právnych predpisov (zákona EEG z roku 2012 a jeho vykonávacích ustanovení), alebo že je do neho zapojená agentúra BNetzA, ústav Bundesanstalt für Ernährung und Landwirtschaft, agentúra UBA a úrad BAFA, ktorých právomoci sú údajne obmedzené. Táto analýza sa zakladá najmä na rozsudkoch Súdneho dvora vo veciach PreussenElektra
   (16) a Doux Élevage
   (17). Zainteresované strany tvrdia, že ak vôbec ide o nejakú pomoc, mala by sa považovať za existujúcu pomoc, a to vzhľadom na rozhodnutie Komisie o predchádzajúcej nemeckej schéme pomoci vo veci NN 27/2000 (18).

| (53) | Navyše zainteresované strany trvajú na tom, že znížené sadzby príplatku EEG sú zlučiteľné s vnútorným trhom buď na základe článku 107 ods. 3 písm. b), alebo na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Podľa opisu týchto strán má zákon EEG z roku 2012 dvojitý cieľ, ktorým je podpora rozvoja výroby elektriny vyrobenej podľa zákona EEG a ochrana priemyselnej základne Nemecka a Únie. Zainteresované strany tvrdia, že akákoľvek pomoc zahrnutá v zákone EEG z roku 2012 je náležitým a primeraným prostriedkom na dosiahnutie tohto dvojitého cieľa. V každom prípade vyhlasujú, že Komisia by v tejto veci nemala uplatňovať usmernenia z roku 2014, lebo toto uplatňovanie by bolo retroaktívne. Mala by tiež upustiť od vrátenia pomoci vzhľadom na potrebu ochrániť legitímne očakávania príjemcov, že pomoc bola poskytnutá oprávnene. |
| --- | --- |

(53)

Navyše zainteresované strany trvajú na tom, že znížené sadzby príplatku EEG sú zlučiteľné s vnútorným trhom buď na základe článku 107 ods. 3 písm. b), alebo na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Podľa opisu týchto strán má zákon EEG z roku 2012 dvojitý cieľ, ktorým je podpora rozvoja výroby elektriny vyrobenej podľa zákona EEG a ochrana priemyselnej základne Nemecka a Únie. Zainteresované strany tvrdia, že akákoľvek pomoc zahrnutá v zákone EEG z roku 2012 je náležitým a primeraným prostriedkom na dosiahnutie tohto dvojitého cieľa. V každom prípade vyhlasujú, že Komisia by v tejto veci nemala uplatňovať usmernenia z roku 2014, lebo toto uplatňovanie by bolo retroaktívne. Mala by tiež upustiť od vrátenia pomoci vzhľadom na potrebu ochrániť legitímne očakávania príjemcov, že pomoc bola poskytnutá oprávnene.

| (54) | Naopak, Nemecké združenie spotrebiteľov energie (Bund der Energieverbraucher), ktoré pôvodne podalo Komisii sťažnosť týkajúcu sa zákona EEG z roku 2012, tvrdilo, že znížené sadzby príplatku EEG skutočne predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy pre energeticky náročných odberateľov a že poškodzuje tie nemecké podniky a tých nemeckých spotrebiteľov, ktorí musia platiť vyšší poplatok EEG bez toho, aby využívali podobné znížené sadzby. Združenie navyše trvalo na tom, že tieto znížené sadzby nemožno považovať za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Tieto argumenty predložilo aj viacero nemeckých občanov. |
| --- | --- |

(54)

Naopak, Nemecké združenie spotrebiteľov energie (Bund der Energieverbraucher), ktoré pôvodne podalo Komisii sťažnosť týkajúcu sa zákona EEG z roku 2012, tvrdilo, že znížené sadzby príplatku EEG skutočne predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy pre energeticky náročných odberateľov a že poškodzuje tie nemecké podniky a tých nemeckých spotrebiteľov, ktorí musia platiť vyšší poplatok EEG bez toho, aby využívali podobné znížené sadzby. Združenie navyše trvalo na tom, že tieto znížené sadzby nemožno považovať za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Tieto argumenty predložilo aj viacero nemeckých občanov.

| (55) | Argumenty, ktoré predložili zainteresované strany, sú podrobnejšie rozobraté v oddiele 7. |
| --- | --- |

(55)

Argumenty, ktoré predložili zainteresované strany, sú podrobnejšie rozobraté v oddiele 7.

5.   PRIPOMIENKY NEMECKA K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA A K PRIPOMIENKAM TRETÍCH STRÁN

| (56) | Nemecko zdôrazňuje, že väčšina aktérov v systéme vytvorenom na základe zákona EEG z roku 2012 má súkromný charakter, tak ako to bolo vo veci PreussenElektra, a že títo aktéri nie sú súčasťou verejnej správy. Jediným zapojením zo strany štátu je prijatie právnych predpisov a prísna kontrola ich vykonávania. Zapojené verejné orgány, najmä agentúra BNetzA a úrad BAFA, vraj konajú výlučne v súlade so svojimi obmedzenými právomocami a bez toho, aby spravovali akékoľvek finančné prostriedky. Podľa Nemecka tieto orgány nemajú žiadny priestor na voľné konanie. Nemecko ďalej poznamenáva, že príplatok EEG ako taký nestanovuje štát, ale vychádza z trhového mechanizmu, keďže závisí od príjmov pochádzajúcich z predaja elektriny vyrobenej podľa zákona EEG na spotovom trhu. Nemecko napokon zdôrazňuje, že podľa zákona EEG z roku 2012 sa od dodávateľov nevyžaduje, aby tento príplatok prenášali na odberateľov, čo znamená, že jeho prenesenie je vecou cenovej politiky dodávateľov elektriny. Navyše žiadny z prevádzkovateľov zapojených do systému nemá osobitné právomoci vychádzajúce z verejného práva. Skôr ide o to, že v súvislosti so vzájomným vynucovaním svojich žiadostí o platbu sa musia spoliehať na civilné súdy. |
| --- | --- |

(56)

Nemecko zdôrazňuje, že väčšina aktérov v systéme vytvorenom na základe zákona EEG z roku 2012 má súkromný charakter, tak ako to bolo vo veci PreussenElektra, a že títo aktéri nie sú súčasťou verejnej správy. Jediným zapojením zo strany štátu je prijatie právnych predpisov a prísna kontrola ich vykonávania. Zapojené verejné orgány, najmä agentúra BNetzA a úrad BAFA, vraj konajú výlučne v súlade so svojimi obmedzenými právomocami a bez toho, aby spravovali akékoľvek finančné prostriedky. Podľa Nemecka tieto orgány nemajú žiadny priestor na voľné konanie. Nemecko ďalej poznamenáva, že príplatok EEG ako taký nestanovuje štát, ale vychádza z trhového mechanizmu, keďže závisí od príjmov pochádzajúcich z predaja elektriny vyrobenej podľa zákona EEG na spotovom trhu. Nemecko napokon zdôrazňuje, že podľa zákona EEG z roku 2012 sa od dodávateľov nevyžaduje, aby tento príplatok prenášali na odberateľov, čo znamená, že jeho prenesenie je vecou cenovej politiky dodávateľov elektriny. Navyše žiadny z prevádzkovateľov zapojených do systému nemá osobitné právomoci vychádzajúce z verejného práva. Skôr ide o to, že v súvislosti so vzájomným vynucovaním svojich žiadostí o platbu sa musia spoliehať na civilné súdy.

| (57) | Nemecko predložilo konkrétne tieto právne argumenty podobné tým, ktoré poskytli zainteresované strany:






  — | neexistencia selektívnych hospodárskych výhod na základe toho, že podpora elektriny vyrobenej podľa zákona EEG spĺňa kritériá uvedené v rozsudku Altmark
   (19) a že znížené sadzby pre energeticky náročných odberateľov predstavujú len zmiernenie existujúceho znevýhodnenia nemeckého priemyslu, |
| --- | --- | --- |

(57)

Nemecko predložilo konkrétne tieto právne argumenty podobné tým, ktoré poskytli zainteresované strany:

—

neexistencia selektívnych hospodárskych výhod na základe toho, že podpora elektriny vyrobenej podľa zákona EEG spĺňa kritériá uvedené v rozsudku Altmark
   (19) a že znížené sadzby pre energeticky náročných odberateľov predstavujú len zmiernenie existujúceho znevýhodnenia nemeckého priemyslu,

| — | neexistencia štátnych zdrojov a štátnej kontroly z dôvodu neporovnateľnosti právnej a skutkovej situácie týkajúcej sa zákona EEG z roku 2012 so situáciami, ktoré Súdny dvor skúmal vo veciach Essent
   (20) a Vent de Colère!
   (21), |
| --- | --- |

—

neexistencia štátnych zdrojov a štátnej kontroly z dôvodu neporovnateľnosti právnej a skutkovej situácie týkajúcej sa zákona EEG z roku 2012 so situáciami, ktoré Súdny dvor skúmal vo veciach Essent
   (20) a Vent de Colère!
   (21),

| — | skutočnosť, že ak by platby uskutočňované podľa zákona EEG z roku 2012 vôbec predstavovali štátnu pomoc, vzhľadom na rozhodnutie Komisie vo veci štátnej pomoci NN 27/2000 by šlo o existujúcu pomoc, |
| --- | --- |

—

skutočnosť, že ak by platby uskutočňované podľa zákona EEG z roku 2012 vôbec predstavovali štátnu pomoc, vzhľadom na rozhodnutie Komisie vo veci štátnej pomoci NN 27/2000 by šlo o existujúcu pomoc,

| — | zlučiteľnosť každej pomoci poskytnutej v súlade s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) a c), |
| --- | --- |

—

zlučiteľnosť každej pomoci poskytnutej v súlade s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) a c),

| — | neexistencia porušenia článkov 30 a 110 zmluvy vzhľadom na skutočnosť, že dovezenú elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG nemožno porovnávať s elektrinou vyrábanou doma, najmä vzhľadom na nedávne rozhodnutie vo veci Ålands Vindkraft
   (22). |
| --- | --- |

—

neexistencia porušenia článkov 30 a 110 zmluvy vzhľadom na skutočnosť, že dovezenú elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG nemožno porovnávať s elektrinou vyrábanou doma, najmä vzhľadom na nedávne rozhodnutie vo veci Ålands Vindkraft
   (22).

| (58) | Argumenty Nemecka sú podrobnejšie preskúmané a vyvrátené v oddiele 7. |
| --- | --- |

(58)

Argumenty Nemecka sú podrobnejšie preskúmané a vyvrátené v oddiele 7.

6.   ZÁVÄZKY, KTORÉ POSKYTLO NEMECKO

| (59) | Ako sa uvádza v odôvodnení (19), Nemecko poskytlo tento záväzok týkajúci sa reinvestície 50 miliónov EUR do prepojovacieho vedenia a európskych projektov v oblasti energetiky:
  „Pokiaľ ide o zákon EEG z roku 2012, dalo by sa dospieť k celkovému riešeniu týkajúcemu sa Grünstromprivileg aj otázky spojenej s článkami 30 a 110. Týmto riešením by bola reinvestícia do prepojovacieho vedenia alebo podobných európskych projektov v oblasti energetiky v odhadovanej výške údajnej diskriminácie Reinvestícia by sa mohla realizovať súbežne s pokračovaním príslušného projektu. Na základe číselných údajov, ktoré poskytlo Nemecko, by reinvestícia mala dosiahnuť výšku 50 miliónov EUR za obdobie január 2012 – júl 2014. Pripomíname, že Nemecko ponúka tento záväzok na základe ochrany svojho právneho postavenia (žiadna diskriminácia).“ |
| --- | --- |

(59)

Ako sa uvádza v odôvodnení (19), Nemecko poskytlo tento záväzok týkajúci sa reinvestície 50 miliónov EUR do prepojovacieho vedenia a európskych projektov v oblasti energetiky:

„Pokiaľ ide o zákon EEG z roku 2012, dalo by sa dospieť k celkovému riešeniu týkajúcemu sa Grünstromprivileg aj otázky spojenej s článkami 30 a 110. Týmto riešením by bola reinvestícia do prepojovacieho vedenia alebo podobných európskych projektov v oblasti energetiky v odhadovanej výške údajnej diskriminácie Reinvestícia by sa mohla realizovať súbežne s pokračovaním príslušného projektu. Na základe číselných údajov, ktoré poskytlo Nemecko, by reinvestícia mala dosiahnuť výšku 50 miliónov EUR za obdobie január 2012 – júl 2014. Pripomíname, že Nemecko ponúka tento záväzok na základe ochrany svojho právneho postavenia (žiadna diskriminácia).“

| (60) | Nemecko navyše poskytlo tento záväzok týkajúci sa plánu úpravy, ktorý sa uvádza v odôvodnení (27) a nasl.:
  „Vrátenie pomoci [spätne získateľná suma] v súvislosti s daným podnikom vyplýva z rozdielu medzi príslušnými nákladmi na EEG stanovenými na základe Usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014 – 2020 (ďalej len ‚usmernenia z roku 2014‘) a nákladmi na EEG stanovenými na základe zákona EEG z roku 2012. Platba, ktorú treba uhradiť na základe usmernení z roku 2014, sa preto podľa plánu úpravy obmedzuje maximálne na 125 % (za rok 2013) a maximálne na 150 % (za rok 2014) platby uhradenej za rok 2013 podľa zákona EEG z roku 2012. Záporné sumy pomoci, ktorú treba vrátiť, sa neberú do úvahy.“ |
| --- | --- |

(60)

Nemecko navyše poskytlo tento záväzok týkajúci sa plánu úpravy, ktorý sa uvádza v odôvodnení (27) a nasl.:

„Vrátenie pomoci [spätne získateľná suma] v súvislosti s daným podnikom vyplýva z rozdielu medzi príslušnými nákladmi na EEG stanovenými na základe Usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014 – 2020 (ďalej len ‚usmernenia z roku 2014‘) a nákladmi na EEG stanovenými na základe zákona EEG z roku 2012. Platba, ktorú treba uhradiť na základe usmernení z roku 2014, sa preto podľa plánu úpravy obmedzuje maximálne na 125 % (za rok 2013) a maximálne na 150 % (za rok 2014) platby uhradenej za rok 2013 podľa zákona EEG z roku 2012. Záporné sumy pomoci, ktorú treba vrátiť, sa neberú do úvahy.“

7.   POSÚDENIE POMOCI

7.1.   Existencia štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy

| (61) | V článku 107 ods. 1 zmluvy sa uvádza, že „ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“ |
| --- | --- |

(61)

V článku 107 ods. 1 zmluvy sa uvádza, že „ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“

| (62) | Pri určovaní, či opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, musí Komisia uplatniť tieto kritériá: opatrenie musí byť možné pripísať štátu a zahŕňať štátne zdroje, musí zvýhodňovať určité podniky alebo určité odvetvia, čo narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, a ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(62)

Pri určovaní, či opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, musí Komisia uplatniť tieto kritériá: opatrenie musí byť možné pripísať štátu a zahŕňať štátne zdroje, musí zvýhodňovať určité podniky alebo určité odvetvia, čo narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže, a ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

7.1.1.   Existencia selektívnych výhod ovplyvňujúcich obchod a hospodársku súťaž

| (63) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania zistila, že zákon EEG z roku 2012 obsahuje dva typy selektívnych výhod ovplyvňujúcich obchod a hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(63)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania zistila, že zákon EEG z roku 2012 obsahuje dva typy selektívnych výhod ovplyvňujúcich obchod a hospodársku súťaž.

| (64) | Prvá výhoda bola poskytnutá výrobcom elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. Komisia skutočne zistila, že výrobcovia elektriny vyrobenej podľa zákona EEG mali prostredníctvom výkupných cien a prémií zaručenú vyššiu cenu za svoju vyrobenú elektrinu, než je trhová cena. To isté platilo pre priame uvádzanie elektriny vyrobenej podľa zákona EEG na trh, ktoré malo za následok zníženie príplatku EEG podľa § 39 zákona EEG z roku 2012, keďže na základe tohto ustanovenia mohli výrobcovia elektriny vyrobenej podľa zákona EEG dostať za svoju elektrinu vyššiu cenu, než je trhová. Toto opatrenie bolo selektívne, lebo z neho mali prospech len výrobcovia elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. Navyše došlo k liberalizácii trhu s elektrinou a výrobcovia elektriny pôsobili v odvetviach, v ktorých prebiehal obchod medzi členskými štátmi (odôvodnenie 76 rozhodnutia o začatí konania). |
| --- | --- |

(64)

Prvá výhoda bola poskytnutá výrobcom elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. Komisia skutočne zistila, že výrobcovia elektriny vyrobenej podľa zákona EEG mali prostredníctvom výkupných cien a prémií zaručenú vyššiu cenu za svoju vyrobenú elektrinu, než je trhová cena. To isté platilo pre priame uvádzanie elektriny vyrobenej podľa zákona EEG na trh, ktoré malo za následok zníženie príplatku EEG podľa § 39 zákona EEG z roku 2012, keďže na základe tohto ustanovenia mohli výrobcovia elektriny vyrobenej podľa zákona EEG dostať za svoju elektrinu vyššiu cenu, než je trhová. Toto opatrenie bolo selektívne, lebo z neho mali prospech len výrobcovia elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. Navyše došlo k liberalizácii trhu s elektrinou a výrobcovia elektriny pôsobili v odvetviach, v ktorých prebiehal obchod medzi členskými štátmi (odôvodnenie 76 rozhodnutia o začatí konania).

| (65) | Druhá výhoda pozostávala zo zníženia príplatku EEG pre určitých energeticky náročných odberateľov podľa pravidla BesAR. Komisia zistila, že energeticky nároční odberatelia v spracovateľskom priemysle získali výhodu tým, že došlo k obmedzeniu výšky ich príplatku EEG. Na základe § 40 a § 41 zákona EEG z roku 2012 boli oslobodení od záťaže, ktorú by za bežných okolností museli znášať. Vzhľadom na toto obmedzenie prevádzkovatelia prenosovej sústavy a dodávatelia elektriny skutočne nemuseli vymáhať dodatočné náklady na podporu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG od energeticky náročných odberateľov. Opatrenie bolo považované za selektívne aj preto, lebo ho mohli využívať len energeticky nároční odberatelia zo spracovateľského priemyslu. A napokon, opatrenie spôsobovalo narúšanie hospodárskej súťaže a ovplyvňovalo obchod medzi členskými štátmi, lebo príjemcami boli výrobcovia energeticky náročného tovaru (napríklad výrobcovia železných a neželezných kovov, papierenský priemysel, chemický priemysel, výrobcovia cementu) pôsobiaci v odvetviach, v ktorých prebiehal obchod medzi členskými štátmi (odôvodnenia 77 až 80 rozhodnutia o začatí konania). |
| --- | --- |

(65)

Druhá výhoda pozostávala zo zníženia príplatku EEG pre určitých energeticky náročných odberateľov podľa pravidla BesAR. Komisia zistila, že energeticky nároční odberatelia v spracovateľskom priemysle získali výhodu tým, že došlo k obmedzeniu výšky ich príplatku EEG. Na základe § 40 a § 41 zákona EEG z roku 2012 boli oslobodení od záťaže, ktorú by za bežných okolností museli znášať. Vzhľadom na toto obmedzenie prevádzkovatelia prenosovej sústavy a dodávatelia elektriny skutočne nemuseli vymáhať dodatočné náklady na podporu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG od energeticky náročných odberateľov. Opatrenie bolo považované za selektívne aj preto, lebo ho mohli využívať len energeticky nároční odberatelia zo spracovateľského priemyslu. A napokon, opatrenie spôsobovalo narúšanie hospodárskej súťaže a ovplyvňovalo obchod medzi členskými štátmi, lebo príjemcami boli výrobcovia energeticky náročného tovaru (napríklad výrobcovia železných a neželezných kovov, papierenský priemysel, chemický priemysel, výrobcovia cementu) pôsobiaci v odvetviach, v ktorých prebiehal obchod medzi členskými štátmi (odôvodnenia 77 až 80 rozhodnutia o začatí konania).

| (66) | Nemecko sa domnieva, že tu neexistuje žiadna hospodárska výhoda ani na úrovni výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ani na úrovni energeticky náročných odberateľov, ktorí využívajú pravidlo BesAR, a to z nasledujúcich dôvodov.






  a) | Výrobcom elektriny vyrobenej podľa zákona EEG sa údajne neposkytuje žiadna hospodárska výhoda vyplývajúca z príplatku EEG ako takého, ani keby sa považoval za štátny zdroj, lebo výkupné ceny, ktoré sa im vyplácajú, nezávisia od príplatku EEG. Prostredníctvom príplatku EEG sa skôr len kompenzujú straty, ktoré vznikajú prevádzkovateľom prenosovej sústavy. Navyše vyplácanie výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG údajne spĺňa kritériá uvedené v rozhodnutí vo veci Altmark
   (23). |
| --- | --- | --- |

(66)

Nemecko sa domnieva, že tu neexistuje žiadna hospodárska výhoda ani na úrovni výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ani na úrovni energeticky náročných odberateľov, ktorí využívajú pravidlo BesAR, a to z nasledujúcich dôvodov.

a)

Výrobcom elektriny vyrobenej podľa zákona EEG sa údajne neposkytuje žiadna hospodárska výhoda vyplývajúca z príplatku EEG ako takého, ani keby sa považoval za štátny zdroj, lebo výkupné ceny, ktoré sa im vyplácajú, nezávisia od príplatku EEG. Prostredníctvom príplatku EEG sa skôr len kompenzujú straty, ktoré vznikajú prevádzkovateľom prenosovej sústavy. Navyše vyplácanie výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG údajne spĺňa kritériá uvedené v rozhodnutí vo veci Altmark
   (23).

| b) | Pokiaľ ide o energeticky náročných odberateľov, Nemecko tvrdí, že pravidlo BesAR neposkytuje hospodársku výhodu, ale skôr kompenzuje znevýhodnenie v hospodárskej súťaži, ktoré utrpeli tieto podniky v porovnaní so svojimi konkurentmi v iných členských štátoch (ktorí majú nižšie náklady na financovanie obnoviteľných zdrojov energie) (24) a v tretích krajinách (ktoré väčšinou nemusia znášať porovnateľné zaťaženie). |
| --- | --- |

b)

Pokiaľ ide o energeticky náročných odberateľov, Nemecko tvrdí, že pravidlo BesAR neposkytuje hospodársku výhodu, ale skôr kompenzuje znevýhodnenie v hospodárskej súťaži, ktoré utrpeli tieto podniky v porovnaní so svojimi konkurentmi v iných členských štátoch (ktorí majú nižšie náklady na financovanie obnoviteľných zdrojov energie) (24) a v tretích krajinách (ktoré väčšinou nemusia znášať porovnateľné zaťaženie).

| (67) | Niektoré zainteresované strany spochybňovali zistenia, že znížený príplatok EEG predstavoval hospodársku výhodu, ktorá narúšala hospodársku súťaž. Týmto opatrením sa podľa nich skôr obnovovali rovnaké podmienky hospodárskej súťaže v Únii, keďže priemyselné náklady na elektrinu boli v Nemecku vyššie ako inde. Niektoré zainteresované strany okrem toho uvádzajú, že príjemcom, ktorí spotrebujú viac ako 10 GWh ročne, vznikajú náklady spojené s povinnými auditmi energetickej účinnosti. |
| --- | --- |

(67)

Niektoré zainteresované strany spochybňovali zistenia, že znížený príplatok EEG predstavoval hospodársku výhodu, ktorá narúšala hospodársku súťaž. Týmto opatrením sa podľa nich skôr obnovovali rovnaké podmienky hospodárskej súťaže v Únii, keďže priemyselné náklady na elektrinu boli v Nemecku vyššie ako inde. Niektoré zainteresované strany okrem toho uvádzajú, že príjemcom, ktorí spotrebujú viac ako 10 GWh ročne, vznikajú náklady spojené s povinnými auditmi energetickej účinnosti.

| (68) | Nemecko a zainteresované strany tiež napadli zistenie, že uvedené hospodárske výhody sú selektívne a majú vplyv na hospodársku súťaž a obchod, a to najmä preto, lebo pravidlo BesAR sa podľa nich vzťahuje na všetky podniky v spracovateľskom priemysle a na podniky všetkých veľkostí. Niektoré zainteresované strany tvrdia, že znížené sadzby nie sú selektívne, keďže príjemcovia nie sú v porovnateľnej situácii ako ostatné podniky vzhľadom na to, že hlavnými kritériami oprávnenosti sú elektroenergetická náročnosť a spotreba elektriny a že energeticky náročné podniky čelia v súvislosti s príplatkom EEG oveľa väčšej hrozbe než iné podniky. Ďalej tvrdia, že aj keby znížené príplatky boli prima facie selektívne, zodpovedali by charakteru a logike systému na podporu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG: bez týchto znížených sadzieb by nebolo možné financovať podporu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, keďže energeticky nároční odberatelia by sa premiestnili mimo Nemecka. |
| --- | --- |

(68)

Nemecko a zainteresované strany tiež napadli zistenie, že uvedené hospodárske výhody sú selektívne a majú vplyv na hospodársku súťaž a obchod, a to najmä preto, lebo pravidlo BesAR sa podľa nich vzťahuje na všetky podniky v spracovateľskom priemysle a na podniky všetkých veľkostí. Niektoré zainteresované strany tvrdia, že znížené sadzby nie sú selektívne, keďže príjemcovia nie sú v porovnateľnej situácii ako ostatné podniky vzhľadom na to, že hlavnými kritériami oprávnenosti sú elektroenergetická náročnosť a spotreba elektriny a že energeticky náročné podniky čelia v súvislosti s príplatkom EEG oveľa väčšej hrozbe než iné podniky. Ďalej tvrdia, že aj keby znížené príplatky boli prima facie selektívne, zodpovedali by charakteru a logike systému na podporu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG: bez týchto znížených sadzieb by nebolo možné financovať podporu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, keďže energeticky nároční odberatelia by sa premiestnili mimo Nemecka.

| (69) | Argumenty, ktoré predložilo Nemecko a zainteresované strany, nie sú presvedčivé. |
| --- | --- |

(69)

Argumenty, ktoré predložilo Nemecko a zainteresované strany, nie sú presvedčivé.

7.1.1.1.   Rovnaké podmienky pre podniky v rôznych členských štátoch

| (70) | Po prvé, skutočnosť, že podnik dostáva kompenzáciu za už vzniknuté náklady alebo poplatky, v zásade nevylučuje existenciu hospodárskej výhody (25). Existenciu výhody nevylučuje ani samotná skutočnosť, že konkurenčné podniky v iných členských štátoch sú vo výhodnejšom postavení (26), lebo pojem výhoda je založený na analýze finančnej situácie podniku v jeho vlastnom právnom a skutkovom kontexte v prípade poskytnutia a neposkytnutia konkrétneho opatrenia. Keď sa však vylúčia dane a poplatky, ceny za elektrinu pre priemyselných odberateľov sú v Nemecku nižšie ako v ostatných členských štátoch v priemere. |
| --- | --- |

(70)

Po prvé, skutočnosť, že podnik dostáva kompenzáciu za už vzniknuté náklady alebo poplatky, v zásade nevylučuje existenciu hospodárskej výhody (25). Existenciu výhody nevylučuje ani samotná skutočnosť, že konkurenčné podniky v iných členských štátoch sú vo výhodnejšom postavení (26), lebo pojem výhoda je založený na analýze finančnej situácie podniku v jeho vlastnom právnom a skutkovom kontexte v prípade poskytnutia a neposkytnutia konkrétneho opatrenia. Keď sa však vylúčia dane a poplatky, ceny za elektrinu pre priemyselných odberateľov sú v Nemecku nižšie ako v ostatných členských štátoch v priemere.

| (71) | Všeobecný súd nedávno potvrdil zásadu, že existencia výhody sa musí posudzovať bez ohľadu na rovnaké podmienky hospodárskej súťaže v iných členských štátoch (27). Všeobecný súd konštatoval, že samotný charakter preferenčnej tarify, t. j. skutočnosť, že spoločnosti Alcoa Transformazioni bol vyplatený rozdiel medzi cenami elektrickej energie, ktoré jej fakturovala spoločnosť ENEL, a tarifou stanovenou vo vyhláške z roku 1995, stačí na to, aby dospel k záveru, že príslušný podnik neznášal všetky náklady, ktoré by za normálnych okolností mali zaťažovať jeho rozpočet (28). Všeobecný súd ďalej dospel k záveru, že existencia výhody vyplýva zo samotného opisu mechanizmu cenového rozlíšenia, t. j. kompenzačného mechanizmu, ktorého účelom je odbremeniť spoločnosť od platenia časti ceny za elektrickú energiu nevyhnutnej na výrobu tovaru, ktorý sa predáva na území Únie (29). Všeobecný súd navyše opätovne potvrdil (30) zásadu, že štátna pomoc sa musí posudzovať sama osebe, a nie s ohľadom na jej ciele, ktoré napríklad smerujú k náprave určitého trhu, ktorý nemá úplne konkurenčnú povahu. |
| --- | --- |

(71)

Všeobecný súd nedávno potvrdil zásadu, že existencia výhody sa musí posudzovať bez ohľadu na rovnaké podmienky hospodárskej súťaže v iných členských štátoch (27). Všeobecný súd konštatoval, že samotný charakter preferenčnej tarify, t. j. skutočnosť, že spoločnosti Alcoa Transformazioni bol vyplatený rozdiel medzi cenami elektrickej energie, ktoré jej fakturovala spoločnosť ENEL, a tarifou stanovenou vo vyhláške z roku 1995, stačí na to, aby dospel k záveru, že príslušný podnik neznášal všetky náklady, ktoré by za normálnych okolností mali zaťažovať jeho rozpočet (28). Všeobecný súd ďalej dospel k záveru, že existencia výhody vyplýva zo samotného opisu mechanizmu cenového rozlíšenia, t. j. kompenzačného mechanizmu, ktorého účelom je odbremeniť spoločnosť od platenia časti ceny za elektrickú energiu nevyhnutnej na výrobu tovaru, ktorý sa predáva na území Únie (29). Všeobecný súd navyše opätovne potvrdil (30) zásadu, že štátna pomoc sa musí posudzovať sama osebe, a nie s ohľadom na jej ciele, ktoré napríklad smerujú k náprave určitého trhu, ktorý nemá úplne konkurenčnú povahu.

| (72) | Podobne platí, že znížené sadzby príplatku EEG poskytnuté na základe pravidla BesAR zlepšujú finančnú situáciu príjemcov tým, že ich odbremeňujú od nákladového zaťaženia, ktoré by za bežných podmienok museli niesť. Je zrejmé, že keby nebolo pravidla BesAR a rozhodnutia úradu BAFA, museli by zaplatiť príplatok EEG v plnej výške tak ako ktorýkoľvek iný odberateľ elektrickej energie. Nemecko zdôraznilo, že tieto znížené sadzby boli potrebné na zachovanie konkurencieschopnosti príjemcov v porovnaní s energeticky náročnými odberateľmi v iných členských štátoch a tretích krajinách. Nemecko tým nepriamo priznáva, že príjemcom sa dostáva zaobchádzania, ktoré ich hospodársky zvýhodňuje. |
| --- | --- |

(72)

Podobne platí, že znížené sadzby príplatku EEG poskytnuté na základe pravidla BesAR zlepšujú finančnú situáciu príjemcov tým, že ich odbremeňujú od nákladového zaťaženia, ktoré by za bežných podmienok museli niesť. Je zrejmé, že keby nebolo pravidla BesAR a rozhodnutia úradu BAFA, museli by zaplatiť príplatok EEG v plnej výške tak ako ktorýkoľvek iný odberateľ elektrickej energie. Nemecko zdôraznilo, že tieto znížené sadzby boli potrebné na zachovanie konkurencieschopnosti príjemcov v porovnaní s energeticky náročnými odberateľmi v iných členských štátoch a tretích krajinách. Nemecko tým nepriamo priznáva, že príjemcom sa dostáva zaobchádzania, ktoré ich hospodársky zvýhodňuje.

7.1.1.2.   Selektívnosť

| (73) | Pokiaľ ide o tvrdenia, že pravidlo BesAR nie je selektívne, treba pripomenúť, že „ani veľký počet podnikov, ktoré sú príjemcami pomoci, ani rôznorodosť a význam odvetví, ku ktorým tieto podniky patria, neumožňujú pokladať štátnu iniciatívu za všeobecné opatrenie hospodárskej politiky“ (31), pokiaľ medzi príjemcov nebudú patriť aj ostatné odvetvia, ako napríklad služby. Tu ide práve o takýto prípad, keďže pomoc využíva len spracovateľský priemysel (Komisia už vôbec nemusí skúmať ďalšie dôvody selektívnosti). Znížené sadzby príplatku EEG sa preto nevzťahujú na podniky, ktoré sú v porovnateľnej situácii ako príjemcovia pomoci. Navyše rôzne znížené sadzby príplatku EEG, ktoré závisia od spotreby, vedú k rozdielom medzi subjektmi v rovnakej právnej a skutkovej situácii, t. j. medzi energeticky náročnými odberateľmi, a sú samy osebe selektívne. |
| --- | --- |

(73)

Pokiaľ ide o tvrdenia, že pravidlo BesAR nie je selektívne, treba pripomenúť, že „ani veľký počet podnikov, ktoré sú príjemcami pomoci, ani rôznorodosť a význam odvetví, ku ktorým tieto podniky patria, neumožňujú pokladať štátnu iniciatívu za všeobecné opatrenie hospodárskej politiky“ (31), pokiaľ medzi príjemcov nebudú patriť aj ostatné odvetvia, ako napríklad služby. Tu ide práve o takýto prípad, keďže pomoc využíva len spracovateľský priemysel (Komisia už vôbec nemusí skúmať ďalšie dôvody selektívnosti). Znížené sadzby príplatku EEG sa preto nevzťahujú na podniky, ktoré sú v porovnateľnej situácii ako príjemcovia pomoci. Navyše rôzne znížené sadzby príplatku EEG, ktoré závisia od spotreby, vedú k rozdielom medzi subjektmi v rovnakej právnej a skutkovej situácii, t. j. medzi energeticky náročnými odberateľmi, a sú samy osebe selektívne.

| (74) | Pokiaľ ide o argument, že rozsah pravidla BesAR a uvedené rozdiely sú oprávnené z hľadiska charakteru a všeobecnej schémy systému, malo by sa pripomenúť, že „opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatnenia všeobecného daňového systému možno odôvodniť, ak toto opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad uvedeného daňového systému. V tomto ohľade je potrebné rozlišovať na jednej strane medzi cieľmi, ktoré sú stanovené pre osobitný daňový systém a nie sú vlastné tomuto systému, a na druhej strane vlastnými mechanizmami samotného daňového systému, ktoré sú nevyhnutné na uskutočňovanie týchto cieľov.“ (32) Ani ochrana životného prostredia, ani zachovanie konkurencieschopnosti priemyselného odvetvia sa však nekvalifikujú ako základné alebo hlavné zásady, ktoré by boli vlastné uvedenému systému príplatkov. Naopak, predstavujú vonkajšie ciele pripisované tomuto systému. Podobne ako v iných veciach predtým (33) cieľ týkajúci sa ochrany životného prostredia nemôže ani v tomto prípade zmeniť zistenie, že znížené sadzby príplatku EEG predstavujú štátnu pomoc. Predovšetkým ide o to, že zachovanie konkurencieschopnosti sa dokonca neuvádza ani v zozname cieľov v § 1 zákona EEG z roku 2012. Naopak, v druhej vete § 40 sa v skutočnosti uvádza, že zachovanie konkurencieschopnosti je podmienené tým, že neohrozuje ciele stanovené v § 1 zákona EEG z roku 2012. |
| --- | --- |

(74)

Pokiaľ ide o argument, že rozsah pravidla BesAR a uvedené rozdiely sú oprávnené z hľadiska charakteru a všeobecnej schémy systému, malo by sa pripomenúť, že „opatrenie spočívajúce vo výnimke z uplatnenia všeobecného daňového systému možno odôvodniť, ak toto opatrenie vyplýva priamo zo základných alebo hlavných zásad uvedeného daňového systému. V tomto ohľade je potrebné rozlišovať na jednej strane medzi cieľmi, ktoré sú stanovené pre osobitný daňový systém a nie sú vlastné tomuto systému, a na druhej strane vlastnými mechanizmami samotného daňového systému, ktoré sú nevyhnutné na uskutočňovanie týchto cieľov.“ (32) Ani ochrana životného prostredia, ani zachovanie konkurencieschopnosti priemyselného odvetvia sa však nekvalifikujú ako základné alebo hlavné zásady, ktoré by boli vlastné uvedenému systému príplatkov. Naopak, predstavujú vonkajšie ciele pripisované tomuto systému. Podobne ako v iných veciach predtým (33) cieľ týkajúci sa ochrany životného prostredia nemôže ani v tomto prípade zmeniť zistenie, že znížené sadzby príplatku EEG predstavujú štátnu pomoc. Predovšetkým ide o to, že zachovanie konkurencieschopnosti sa dokonca neuvádza ani v zozname cieľov v § 1 zákona EEG z roku 2012. Naopak, v druhej vete § 40 sa v skutočnosti uvádza, že zachovanie konkurencieschopnosti je podmienené tým, že neohrozuje ciele stanovené v § 1 zákona EEG z roku 2012.

7.1.1.3.   Výhoda vyplývajúca z príplatku EEG; judikatúra vo veci Altmark

| (75) | Pokiaľ ide o tvrdenie Nemecka, že príplatok EEG sám osebe nepredstavuje výhodu v prospech výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, Komisia trvá na tom, že podporné opatrenia zlepšujú finančnú situáciu výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG nad rámec toho, čo by boli schopní zarobiť, keby svoju elektrinu predávali za trhovú cenu. Príplatok EEG slúži na financovanie týchto podporných opatrení. V rozpore s tvrdeniami Nemecka skutočnosť, že výkupné ceny môžu, ale nemusia byť ovplyvnené výškou príplatku EEG, nie je podstatná na určenie toho, či tieto ceny predstavujú hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(75)

Pokiaľ ide o tvrdenie Nemecka, že príplatok EEG sám osebe nepredstavuje výhodu v prospech výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, Komisia trvá na tom, že podporné opatrenia zlepšujú finančnú situáciu výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG nad rámec toho, čo by boli schopní zarobiť, keby svoju elektrinu predávali za trhovú cenu. Príplatok EEG slúži na financovanie týchto podporných opatrení. V rozpore s tvrdeniami Nemecka skutočnosť, že výkupné ceny môžu, ale nemusia byť ovplyvnené výškou príplatku EEG, nie je podstatná na určenie toho, či tieto ceny predstavujú hospodársku výhodu.

| (76) | Nemecko tvrdí, že podpora pre výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG je primeranou kompenzáciou za plnenie záväzkov služieb vo verejnom záujme v zmysle rozsudku vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(76)

Nemecko tvrdí, že podpora pre výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG je primeranou kompenzáciou za plnenie záväzkov služieb vo verejnom záujme v zmysle rozsudku vo veci Altmark.

| (77) | Súdny dvor vo veci Altmark rozhodol, že štátne opatrenie nepatrí do pôsobnosti článku 107 ods. 1 zmluvy vtedy, keď sa toto opatrenie musí považovať za „kompenzáciu predstavujúcu protihodnotu za služby poskytnuté podnikmi, ktorým bola pomoc poskytnutá na realizáciu služieb vo verejnom záujme, pričom tieto podniky v skutočnosti nemajú finančnú výhodu a uvedená intervencia nemá teda za účinok privodenie výhodnejšieho súťažného postavenia vo vzťahu ku konkurenčným podnikom.“ (34) |
| --- | --- |

(77)

Súdny dvor vo veci Altmark rozhodol, že štátne opatrenie nepatrí do pôsobnosti článku 107 ods. 1 zmluvy vtedy, keď sa toto opatrenie musí považovať za „kompenzáciu predstavujúcu protihodnotu za služby poskytnuté podnikmi, ktorým bola pomoc poskytnutá na realizáciu služieb vo verejnom záujme, pričom tieto podniky v skutočnosti nemajú finančnú výhodu a uvedená intervencia nemá teda za účinok privodenie výhodnejšieho súťažného postavenia vo vzťahu ku konkurenčným podnikom.“ (34)

| (78) | Toto zistenie však podliehalo štyrom podmienkam (35):






  a) | „Po prvé, podnik, ktorý prijíma takúto kompenzáciu, musí byť skutočne poverený plnením záväzkov služby vo verejnom záujme a tieto záväzky musia byť jasne definované.“ |
| --- | --- | --- |

(78)

Toto zistenie však podliehalo štyrom podmienkam (35):

a)

„Po prvé, podnik, ktorý prijíma takúto kompenzáciu, musí byť skutočne poverený plnením záväzkov služby vo verejnom záujme a tieto záväzky musia byť jasne definované.“

| b) | „Po druhé, kritériá, na základe ktorých sa vypočíta kompenzácia, musia byť vopred objektívne a transparentne stanovené, aby sa vylúčilo, že kompenzácia bude predstavovať ekonomickú výhodu, ktorá je spôsobilá zvýhodniť prijímajúci podnik vo vzťahu ku konkurenčným podnikom.“ |
| --- | --- |

b)

„Po druhé, kritériá, na základe ktorých sa vypočíta kompenzácia, musia byť vopred objektívne a transparentne stanovené, aby sa vylúčilo, že kompenzácia bude predstavovať ekonomickú výhodu, ktorá je spôsobilá zvýhodniť prijímajúci podnik vo vzťahu ku konkurenčným podnikom.“

| c) | „Po tretie, kompenzácia nemôže prekročiť sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov alebo ich časti, vzniknutých pri plnení úloh služby vo verejnom záujme, berúc do úvahy príslušné tržby, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov.“ |
| --- | --- |

c)

„Po tretie, kompenzácia nemôže prekročiť sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov alebo ich časti, vzniknutých pri plnení úloh služby vo verejnom záujme, berúc do úvahy príslušné tržby, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov.“

| d) | „Po štvrté, ak sa výber podniku, ktorý bude poverený realizáciou záväzkov služieb vo verejnom záujme v konkrétnom prípade neuskutočňuje prostredníctvom výberového konania v rámci verejnej súťaže umožňujúcej vybrať kandidáta schopného poskytovať tieto služby za najnižšiu cenu, výška nevyhnutnej kompenzácie musí byť určená na základe analýzy výdavkov, ktoré by stredne veľký podnik, dobre riadený a primerane vybavený dopravnými prostriedkami vynaložil pri realizácii týchto záväzkov, zohľadniac pri tom súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk pri realizácii záväzkov služby vo verejnom záujme.“ |
| --- | --- |

d)

„Po štvrté, ak sa výber podniku, ktorý bude poverený realizáciou záväzkov služieb vo verejnom záujme v konkrétnom prípade neuskutočňuje prostredníctvom výberového konania v rámci verejnej súťaže umožňujúcej vybrať kandidáta schopného poskytovať tieto služby za najnižšiu cenu, výška nevyhnutnej kompenzácie musí byť určená na základe analýzy výdavkov, ktoré by stredne veľký podnik, dobre riadený a primerane vybavený dopravnými prostriedkami vynaložil pri realizácii týchto záväzkov, zohľadniac pri tom súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk pri realizácii záväzkov služby vo verejnom záujme.“

| (79) | Nemecko tvrdí, že podpora výrobcov elektriny z obnoviteľných zdrojov energie spĺňa prvú podmienku vzhľadom na existenciu cieľa spoločného záujmu, ktorý je stanovený v článku 3 ods. 1 smernice 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie. Podľa Nemecka navyše z článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES (36) vyplýva, že podpora energie z obnoviteľných zdrojov môže byť predmetom záväzkov služieb vo verejnom záujme uložených podnikom, ktoré pôsobia v odvetví elektrickej energie. |
| --- | --- |

(79)

Nemecko tvrdí, že podpora výrobcov elektriny z obnoviteľných zdrojov energie spĺňa prvú podmienku vzhľadom na existenciu cieľa spoločného záujmu, ktorý je stanovený v článku 3 ods. 1 smernice 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie. Podľa Nemecka navyše z článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES (36) vyplýva, že podpora energie z obnoviteľných zdrojov môže byť predmetom záväzkov služieb vo verejnom záujme uložených podnikom, ktoré pôsobia v odvetví elektrickej energie.

36

| (80) | Nemecko považuje za splnené aj druhé kritérium uvedené vo veci Altmark. Domnieva sa, že kritériá uvedené v zákone EEG z roku 2012, na základe ktorých sa vypočítala kompenzácia pre výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, boli vopred objektívne a transparentne stanovené. |
| --- | --- |

(80)

Nemecko považuje za splnené aj druhé kritérium uvedené vo veci Altmark. Domnieva sa, že kritériá uvedené v zákone EEG z roku 2012, na základe ktorých sa vypočítala kompenzácia pre výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, boli vopred objektívne a transparentne stanovené.

Altmark

| (81) | Nemecko považuje tretie kritérium za splnené preto, lebo Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania dospela k záveru, že nedôjde k nadmernej kompenzácii výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. |
| --- | --- |

(81)

Nemecko považuje tretie kritérium za splnené preto, lebo Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania dospela k záveru, že nedôjde k nadmernej kompenzácii výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG.

| (82) | Na záver, Nemecko tvrdí, že výška podpory pre výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG sa stanovuje na základe analýzy nákladov, ktoré by typickému, dobre riadenému a primerane vybavenému podniku vznikli pri plnení jeho záväzkov. Nemecko v tejto súvislosti odkazuje na záver, ku ktorému Komisia dospela pri posúdení zlučiteľnosti uvedenom v rozhodnutí o začatí konania, že opatrenia na podporu výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG majú stimulačný účinok a sú primerané. Obidve skutočnosti údajne dokazujú, že podniky, ktoré využívajú výkupné ceny, sú dobre riadené. |
| --- | --- |

(82)

Na záver, Nemecko tvrdí, že výška podpory pre výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG sa stanovuje na základe analýzy nákladov, ktoré by typickému, dobre riadenému a primerane vybavenému podniku vznikli pri plnení jeho záväzkov. Nemecko v tejto súvislosti odkazuje na záver, ku ktorému Komisia dospela pri posúdení zlučiteľnosti uvedenom v rozhodnutí o začatí konania, že opatrenia na podporu výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG majú stimulačný účinok a sú primerané. Obidve skutočnosti údajne dokazujú, že podniky, ktoré využívajú výkupné ceny, sú dobre riadené.

| (83) | Komisia nepovažuje tieto argumenty za presvedčivé. |
| --- | --- |

(83)

Komisia nepovažuje tieto argumenty za presvedčivé.

| (84) | Podľa prvého kritéria uvedeného vo veci Altmark musí byť poskytovateľ služby vo verejnom záujme poverený plnením záväzku služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(84)

Podľa prvého kritéria uvedeného vo veci Altmark musí byť poskytovateľ služby vo verejnom záujme poverený plnením záväzku služby vo verejnom záujme.

Altmark

| (85) | Podľa zákona EEG z roku 2012 výrobcovia nemajú záväzok vyrábať, ale reagujú na ekonomický stimul, ktorý poskytuje nemecký štát. |
| --- | --- |

(85)

Podľa zákona EEG z roku 2012 výrobcovia nemajú záväzok vyrábať, ale reagujú na ekonomický stimul, ktorý poskytuje nemecký štát.

| (86) | Komisia preto dospela k záveru, že prvé kritérium uvedené vo veci Altmark nie je splnené. |
| --- | --- |

(86)

Komisia preto dospela k záveru, že prvé kritérium uvedené vo veci Altmark nie je splnené.

Altmark

| (87) | Keďže kritériá uvedené vo veci Altmark sú kumulatívne, a preto nie je nutné skúmať splnenie druhého, tretieho a štvrtého kritéria, Komisia dospela k záveru, že nemožno akceptovať argumenty Nemecka, podľa ktorých výkupné ceny pre výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov predstavujú primeranú kompenzáciu za plnenie záväzkov služieb vo verejnom záujme v zmysle veci Altmark. |
| --- | --- |

(87)

Keďže kritériá uvedené vo veci Altmark sú kumulatívne, a preto nie je nutné skúmať splnenie druhého, tretieho a štvrtého kritéria, Komisia dospela k záveru, že nemožno akceptovať argumenty Nemecka, podľa ktorých výkupné ceny pre výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov predstavujú primeranú kompenzáciu za plnenie záväzkov služieb vo verejnom záujme v zmysle veci Altmark.

Altmark

Altmark

7.1.1.4   Veci Van der Kooy, Danske Busvognmænd a Hotel Cipriani

Veci Van der Kooy, Danske Busvognmænd a Hotel Cipriani

| (88) | Pokiaľ ide o znížené sadzby príplatku EEG podľa pravidla BesAR, Nemecko, ako aj niektoré zainteresované strany citovali rozsudok Súdneho dvora vo veci Van der Kooy a rozsudky Všeobecného súdu vo veciach Danske Busvognmænd a Hotel Cipriani s cieľom dokázať, že tieto znížené sadzby nepredstavujú hospodársku výhodu (37). |
| --- | --- |

(88)

Pokiaľ ide o znížené sadzby príplatku EEG podľa pravidla BesAR, Nemecko, ako aj niektoré zainteresované strany citovali rozsudok Súdneho dvora vo veci Van der Kooy a rozsudky Všeobecného súdu vo veciach Danske Busvognmænd a Hotel Cipriani s cieľom dokázať, že tieto znížené sadzby nepredstavujú hospodársku výhodu (37).

Van der Kooy

Danske Busvognmænd

Hotel Cipriani

37

| (89) | Vo veci Van der Kooy Súdny dvor rozhodol, že preferenčná tarifa za zemný plyn poskytnutá podnikom pôsobiacim v oblasti skleníkového záhradníctva by nepredstavovala pomoc, keby bola „v kontexte daného trhu objektívne oprávnená z hospodárskych dôvodov, ako je napríklad potreba odolávať na tom istom trhu konkurencii iných zdrojov energie za konkurenčnú cenu.“ (38) Na rozdiel od tvrdení Nemecka a iných zainteresovaných strán však v uvedenom prípade, ktorým sa zaoberal Súdny dvor, šlo o hospodársku súťaž prebiehajúcu na tom istom trhu medzi rôznymi palivami a o to, akým spôsobom si spoločnosť predávajúca takéto palivá môže s ohľadom na uvedenú hospodársku súťaž stanoviť svoje tarify, čo znamená, že šlo o uplatňovanie kritéria súkromného investora v trhovom hospodárstve. Otázka znela, či by spoločnosti pôsobiace v oblasti skleníkového záhradníctva mohli z dôvodu vyšších cien plynu prejsť na uhlie a či by teda preferenčné tarify mohli predstavovať racionálne hospodárske správanie zo strany danej plynárenskej spoločnosti. V tomto prípade však nič nenasvedčuje tomu, že sa Nemecko správalo ako súkromný investor, pričom Nemecko skutočne nikdy netvrdilo, že znížené sadzby príplatku EEG pre energeticky náročných odberateľov by sa malo považovať za uplatňovanie kritéria súkromného investora. |
| --- | --- |

(89)

Vo veci Van der Kooy Súdny dvor rozhodol, že preferenčná tarifa za zemný plyn poskytnutá podnikom pôsobiacim v oblasti skleníkového záhradníctva by nepredstavovala pomoc, keby bola „v kontexte daného trhu objektívne oprávnená z hospodárskych dôvodov, ako je napríklad potreba odolávať na tom istom trhu konkurencii iných zdrojov energie za konkurenčnú cenu.“ (38) Na rozdiel od tvrdení Nemecka a iných zainteresovaných strán však v uvedenom prípade, ktorým sa zaoberal Súdny dvor, šlo o hospodársku súťaž prebiehajúcu na tom istom trhu medzi rôznymi palivami a o to, akým spôsobom si spoločnosť predávajúca takéto palivá môže s ohľadom na uvedenú hospodársku súťaž stanoviť svoje tarify, čo znamená, že šlo o uplatňovanie kritéria súkromného investora v trhovom hospodárstve. Otázka znela, či by spoločnosti pôsobiace v oblasti skleníkového záhradníctva mohli z dôvodu vyšších cien plynu prejsť na uhlie a či by teda preferenčné tarify mohli predstavovať racionálne hospodárske správanie zo strany danej plynárenskej spoločnosti. V tomto prípade však nič nenasvedčuje tomu, že sa Nemecko správalo ako súkromný investor, pričom Nemecko skutočne nikdy netvrdilo, že znížené sadzby príplatku EEG pre energeticky náročných odberateľov by sa malo považovať za uplatňovanie kritéria súkromného investora.

Van der Kooy

v kontexte daného trhu objektívne oprávnená z hospodárskych dôvodov, ako je napríklad potreba odolávať na tom istom trhu konkurencii iných zdrojov energie za konkurenčnú cenu

38

| (90) | Navyše obiter dicta uvedené v rozsudkoch Všeobecného súdu vo veciach Danske Busvognmænd
   (39) a Hotel Cipriani
   (40) boli medzitým zrušené Súdnym dvorom a na základe novších rozsudkov Všeobecného súdu. Vo veci Comitato „Venezia vuole vivere“
   (41) Súdny dvor jasne uviedol, že opatrenie sa nepovažuje za výhodu len vtedy, ak štátne opatrenie predstavuje kompenzáciu za služby, ktoré poskytujú podniky poverené poskytovaním služby vo všeobecnom verejnom záujme s cieľom plniť záväzky služieb vo verejnom záujme, ak tieto podniky nevyužívajú skutočnú finančnú výhodu a ak im toto opatrenie neprináša lepšie konkurenčné postavenie, ako majú podniky, ktoré s nimi súťažia (42). Súdny dvor dodal, že skutočnosť, že členský štát sa snaží prostredníctvom jednostranných opatrení priblížiť existujúce podmienky hospodárskej súťaže v určitom hospodárskom odvetví podmienkam, ktoré prevládajú v iných členských štátoch, nemôže zbaviť tieto opatrenia charakteru pomoci (43). Navyše opatrenia určené na kompenzovanie prípadných znevýhodnení, ktorým sú vystavené podniky so sídlom v určitej oblasti členského štátu, by mohli byť selektívnymi výhodami (44). |
| --- | --- |

(90)

Navyše obiter dicta uvedené v rozsudkoch Všeobecného súdu vo veciach Danske Busvognmænd
   (39) a Hotel Cipriani
   (40) boli medzitým zrušené Súdnym dvorom a na základe novších rozsudkov Všeobecného súdu. Vo veci Comitato „Venezia vuole vivere“
   (41) Súdny dvor jasne uviedol, že opatrenie sa nepovažuje za výhodu len vtedy, ak štátne opatrenie predstavuje kompenzáciu za služby, ktoré poskytujú podniky poverené poskytovaním služby vo všeobecnom verejnom záujme s cieľom plniť záväzky služieb vo verejnom záujme, ak tieto podniky nevyužívajú skutočnú finančnú výhodu a ak im toto opatrenie neprináša lepšie konkurenčné postavenie, ako majú podniky, ktoré s nimi súťažia (42). Súdny dvor dodal, že skutočnosť, že členský štát sa snaží prostredníctvom jednostranných opatrení priblížiť existujúce podmienky hospodárskej súťaže v určitom hospodárskom odvetví podmienkam, ktoré prevládajú v iných členských štátoch, nemôže zbaviť tieto opatrenia charakteru pomoci (43). Navyše opatrenia určené na kompenzovanie prípadných znevýhodnení, ktorým sú vystavené podniky so sídlom v určitej oblasti členského štátu, by mohli byť selektívnymi výhodami (44).

obiter dicta

Danske Busvognmænd

39

Hotel Cipriani

40

Comitato „Venezia vuole vivere“

41

42

43

44

| (91) | Všeobecný súd podobne konštatoval, že judikatúra vo veci Danske Busvognmænd sa neuplatňuje v prípade, ak štát odbremeňuje podnik od poplatkov, ktoré by za bežných okolností zaťažovali jeho rozpočet. Všeobecný súd zopakoval zásadu, že rozsah kompenzácie, t. j. odstránenia znevýhodnení v hospodárskej súťaži, ju nezbavuje jej charakteru štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (45). |
| --- | --- |

(91)

Všeobecný súd podobne konštatoval, že judikatúra vo veci Danske Busvognmænd sa neuplatňuje v prípade, ak štát odbremeňuje podnik od poplatkov, ktoré by za bežných okolností zaťažovali jeho rozpočet. Všeobecný súd zopakoval zásadu, že rozsah kompenzácie, t. j. odstránenia znevýhodnení v hospodárskej súťaži, ju nezbavuje jej charakteru štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (45).

Danske Busvognmænd

45

| (92) | V neskoršom rozsudku Všeobecný súd uznal, že cieľ kompenzácie za znevýhodnenia podnikov v hospodárskej súťaži, po ktorom nasledovalo zníženie určitých príspevkov, nemohol tieto výhody zbaviť ich charakteru pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Opatrenie určené na vyrovnanie štrukturálnej nevýhody preto musí byť klasifikované ako štátna pomoc, pokiaľ nie sú splnené kritériá stanovené vo veci Altmark
   (46). |
| --- | --- |

(92)

V neskoršom rozsudku Všeobecný súd uznal, že cieľ kompenzácie za znevýhodnenia podnikov v hospodárskej súťaži, po ktorom nasledovalo zníženie určitých príspevkov, nemohol tieto výhody zbaviť ich charakteru pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Opatrenie určené na vyrovnanie štrukturálnej nevýhody preto musí byť klasifikované ako štátna pomoc, pokiaľ nie sú splnené kritériá stanovené vo veci Altmark
   (46).

Altmark

46

| (93) | Argumentáciu Nemecka a niektorých zainteresovaných strán preto nemožno akceptovať. |
| --- | --- |

(93)

Argumentáciu Nemecka a niektorých zainteresovaných strán preto nemožno akceptovať.

| (94) | Komisia dospela k záveru, že toto opatrenie zahŕňa selektívne výhody pre výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ktoré pravdepodobne majú vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(94)

Komisia dospela k záveru, že toto opatrenie zahŕňa selektívne výhody pre výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ktoré pravdepodobne majú vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

7.1.2.   Pripísateľnosť pomoci štátu

Pripísateľnosť pomoci štátu

| (95) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania konštatovala, že uvedené výhody boli pripísateľné nemeckému štátu preto, lebo výkupné ceny a prémie, príplatok EEG a obmedzenie tohto príplatku vyplynuli z vnútroštátnych právnych predpisov a vykonávacích nariadení, a preto, lebo obmedzenie tohto príplatku bolo stanovené až po tom, ako verejný orgán BAFA overil splnenie zákonných podmienok. |
| --- | --- |

(95)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania konštatovala, že uvedené výhody boli pripísateľné nemeckému štátu preto, lebo výkupné ceny a prémie, príplatok EEG a obmedzenie tohto príplatku vyplynuli z vnútroštátnych právnych predpisov a vykonávacích nariadení, a preto, lebo obmedzenie tohto príplatku bolo stanovené až po tom, ako verejný orgán BAFA overil splnenie zákonných podmienok.

| (96) | Nemecko a tretie strany spochybňovali pripísateľnosť pomoci štátu na základe toho, že štát len uzákonil právne predpisy a že prevádzkovatelia siete konajú z vlastnej iniciatívy. |
| --- | --- |

(96)

Nemecko a tretie strany spochybňovali pripísateľnosť pomoci štátu na základe toho, že štát len uzákonil právne predpisy a že prevádzkovatelia siete konajú z vlastnej iniciatívy.

| (97) | Otázka pripísateľnosti pomoci štátu si môže vyžadovať dôkladné posúdenie, ktoré sa týka len správania podnikov vo verejnom vlastníctve. Niet však pochýb o tom, že opatrenia verejnej správy štátu a zákonodarcu sú vždy pripísateľné štátu (47). |
| --- | --- |

(97)

Otázka pripísateľnosti pomoci štátu si môže vyžadovať dôkladné posúdenie, ktoré sa týka len správania podnikov vo verejnom vlastníctve. Niet však pochýb o tom, že opatrenia verejnej správy štátu a zákonodarcu sú vždy pripísateľné štátu (47).

47

7.1.3.   Existencia štátnych zdrojov

Existencia štátnych zdrojov

| (98) | Pokiaľ ide o podporu výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, Komisia dospela v rozhodnutí o začatí konania k predbežnému záveru, že podľa zákona EEG z roku 2012 štát určil prevádzkovateľov prenosovej sústavy, aby spravovali príplatok EEG, a že príjmy z príplatku EEG predstavovali štátny zdroj (odôvodnenie 138). |
| --- | --- |

(98)

Pokiaľ ide o podporu výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, Komisia dospela v rozhodnutí o začatí konania k predbežnému záveru, že podľa zákona EEG z roku 2012 štát určil prevádzkovateľov prenosovej sústavy, aby spravovali príplatok EEG, a že príjmy z príplatku EEG predstavovali štátny zdroj (odôvodnenie 138).

| (99) | Štát určil nielen to, komu má byť výhoda poskytnutá, kritériá oprávnenosti a úroveň podpory, ale zároveň poskytol finančné zdroje na pokrytie nákladov na podporu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. Na rozdiel od prípadu vo veci Doux Élevage
   (48) príplatok EEG vytvoril a zaviedol zákonodarca, t. j. štát, a nejde len o súkromnú iniciatívu prevádzkovateľov prenosovej sústavy, ktorú štát stanovil za povinnú s cieľom zamedziť parazitovaniu. Štát vymedzil účel tohto príplatku a to, kam má smerovať: slúži na financovanie politiky podpory, ktorú rozvíja štát, a nejde o opatrenie, o ktorom rozhodli prevádzkovatelia prenosovej sústavy. Prevádzkovatelia prenosovej sústavy si tento príplatok nemôžu stanoviť podľa svojej ľubovôle a spôsob, akým ho vypočítavajú, vyberajú a spravujú, je prísne monitorovaný. Štát monitoruje aj to, akým spôsobom predávajú elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG. Na základe ustanovení, ktorými sa upravuje určovanie príplatku EEG, sa zabezpečuje, aby tento príplatok poskytoval dostatočné finančné krytie na zaplatenie podpory elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ako aj nákladov vyplývajúcich z riadenia tohto systému. Podľa týchto ustanovení sa nesmú vyberať ďalšie príjmy nad rámec pokrytia týchto nákladov. Prevádzkovatelia prenosovej sústavy nesmú používať príplatok EEG na financovanie žiadneho iného druhu činnosti, pričom finančné toky sa vedú na osobitných účtoch (odôvodnenie 137 rozhodnutia o začatí konania). |
| --- | --- |

(99)

Štát určil nielen to, komu má byť výhoda poskytnutá, kritériá oprávnenosti a úroveň podpory, ale zároveň poskytol finančné zdroje na pokrytie nákladov na podporu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. Na rozdiel od prípadu vo veci Doux Élevage
   (48) príplatok EEG vytvoril a zaviedol zákonodarca, t. j. štát, a nejde len o súkromnú iniciatívu prevádzkovateľov prenosovej sústavy, ktorú štát stanovil za povinnú s cieľom zamedziť parazitovaniu. Štát vymedzil účel tohto príplatku a to, kam má smerovať: slúži na financovanie politiky podpory, ktorú rozvíja štát, a nejde o opatrenie, o ktorom rozhodli prevádzkovatelia prenosovej sústavy. Prevádzkovatelia prenosovej sústavy si tento príplatok nemôžu stanoviť podľa svojej ľubovôle a spôsob, akým ho vypočítavajú, vyberajú a spravujú, je prísne monitorovaný. Štát monitoruje aj to, akým spôsobom predávajú elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG. Na základe ustanovení, ktorými sa upravuje určovanie príplatku EEG, sa zabezpečuje, aby tento príplatok poskytoval dostatočné finančné krytie na zaplatenie podpory elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ako aj nákladov vyplývajúcich z riadenia tohto systému. Podľa týchto ustanovení sa nesmú vyberať ďalšie príjmy nad rámec pokrytia týchto nákladov. Prevádzkovatelia prenosovej sústavy nesmú používať príplatok EEG na financovanie žiadneho iného druhu činnosti, pričom finančné toky sa vedú na osobitných účtoch (odôvodnenie 137 rozhodnutia o začatí konania).

Doux Élevage

48

| (100) | Podľa judikatúry Súdneho dvora pojem štátne zdroje v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy zahŕňa výhody, ktoré poskytol priamo štát, aj tie, ktoré poskytol verejný alebo súkromný orgán určený alebo zriadený štátom (49). Preto len samotná skutočnosť, že výhoda nie je financovaná priamo zo štátneho rozpočtu, nestačí na to, aby bolo možné vylúčiť možnosť, že dochádza k použitiu štátnych zdrojov (50). Navyše ani pôvodne súkromný charakter týchto zdrojov nebráni tomu, aby sa považovali za štátne zdroje v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (51). Ak sú tieto zdroje pod kontrolou štátu, ani skutočnosť, že v žiadnej fáze nie sú jeho vlastníctvom, nebráni tomu, aby predstavovali štátne zdroje (52) (pozri odôvodnenia 82, 83 a 84 rozhodnutia o začatí konania). |
| --- | --- |

(100)

Podľa judikatúry Súdneho dvora pojem štátne zdroje v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy zahŕňa výhody, ktoré poskytol priamo štát, aj tie, ktoré poskytol verejný alebo súkromný orgán určený alebo zriadený štátom (49). Preto len samotná skutočnosť, že výhoda nie je financovaná priamo zo štátneho rozpočtu, nestačí na to, aby bolo možné vylúčiť možnosť, že dochádza k použitiu štátnych zdrojov (50). Navyše ani pôvodne súkromný charakter týchto zdrojov nebráni tomu, aby sa považovali za štátne zdroje v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (51). Ak sú tieto zdroje pod kontrolou štátu, ani skutočnosť, že v žiadnej fáze nie sú jeho vlastníctvom, nebráni tomu, aby predstavovali štátne zdroje (52) (pozri odôvodnenia 82, 83 a 84 rozhodnutia o začatí konania).

49

50

51

52

| (101) | Súdny dvor preto vo viacerých veciach rozhodol, že príspevky vyberané od súkromných subjektov môžu predstavovať štátnu pomoc preto, lebo došlo k osobitnému určeniu alebo zriadeniu príslušného orgánu, ktorý mal spravovať tieto príspevky v súlade s právnymi predpismi štátu (53) (pozri odôvodnenia 85 až 89 rozhodnutia o začatí konania). Skutočne, „keďže predmetné prostriedky sú financované z povinných príspevkov vyplývajúcich z právnych predpisov štátu, a pretože, ako sa v tomto prípade ukazuje, sú spravované a prideľované v súlade s ustanoveniami týchto právnych predpisov, je potrebné ich pokladať za štátne zdroje v zmysle [článku 107], hoci ich spravujú inštitúcie, ktoré nie sú verejnými orgánmi.“ (54) |
| --- | --- |

(101)

Súdny dvor preto vo viacerých veciach rozhodol, že príspevky vyberané od súkromných subjektov môžu predstavovať štátnu pomoc preto, lebo došlo k osobitnému určeniu alebo zriadeniu príslušného orgánu, ktorý mal spravovať tieto príspevky v súlade s právnymi predpismi štátu (53) (pozri odôvodnenia 85 až 89 rozhodnutia o začatí konania). Skutočne, „keďže predmetné prostriedky sú financované z povinných príspevkov vyplývajúcich z právnych predpisov štátu, a pretože, ako sa v tomto prípade ukazuje, sú spravované a prideľované v súlade s ustanoveniami týchto právnych predpisov, je potrebné ich pokladať za štátne zdroje v zmysle [článku 107], hoci ich spravujú inštitúcie, ktoré nie sú verejnými orgánmi.“ (54)

53

keďže predmetné prostriedky sú financované z povinných príspevkov vyplývajúcich z právnych predpisov štátu, a pretože, ako sa v tomto prípade ukazuje, sú spravované a prideľované v súlade s ustanoveniami týchto právnych predpisov, je potrebné ich pokladať za štátne zdroje v zmysle [článku 107], hoci ich spravujú inštitúcie, ktoré nie sú verejnými orgánmi

54

| (102) | Komisia preto v rozhodnutí o začatí konania, v ktorom sa odkazuje na zistenia Všeobecného súdu (55), dospela k záveru, že relevantným kritériom na posúdenie existencie verejných prostriedkov bez ohľadu na ich originálny pôvod je stupeň zásahu orgánu verejnej moci do určovania predmetných opatrení a spôsobov ich financovania. |
| --- | --- |

(102)

Komisia preto v rozhodnutí o začatí konania, v ktorom sa odkazuje na zistenia Všeobecného súdu (55), dospela k záveru, že relevantným kritériom na posúdenie existencie verejných prostriedkov bez ohľadu na ich originálny pôvod je stupeň zásahu orgánu verejnej moci do určovania predmetných opatrení a spôsobov ich financovania.

55

| (103) | Hoci Súdny dvor vylúčil existenciu štátnych zdrojov vo veciach PreussenElektra a Doux Élevage, bolo to vzhľadom na osobitné okolnosti týchto prípadov. Vo veci PreussenElektra
   (56) nešlo o príplatok ani príspevok, ani o orgán, ktorý by bol vytvorený alebo vymenovaný na spravovanie finančných prostriedkov, keďže povinnosti, ktoré boli súkromným subjektom uložené, museli plniť sami a z vlastných peňazí. Vo veci Doux Élevage šlo naozaj o príspevok, ktorý bol štátom určený za povinný, ale táto súkromná organizácia mohla využívať príjmy z tohto príspevku podľa vlastných predstáv. V tomto prípade preto neexistoval žiadny prvok štátnej kontroly nad vyzbieranými finančnými prostriedkami. |
| --- | --- |

(103)

Hoci Súdny dvor vylúčil existenciu štátnych zdrojov vo veciach PreussenElektra a Doux Élevage, bolo to vzhľadom na osobitné okolnosti týchto prípadov. Vo veci PreussenElektra
   (56) nešlo o príplatok ani príspevok, ani o orgán, ktorý by bol vytvorený alebo vymenovaný na spravovanie finančných prostriedkov, keďže povinnosti, ktoré boli súkromným subjektom uložené, museli plniť sami a z vlastných peňazí. Vo veci Doux Élevage šlo naozaj o príspevok, ktorý bol štátom určený za povinný, ale táto súkromná organizácia mohla využívať príjmy z tohto príspevku podľa vlastných predstáv. V tomto prípade preto neexistoval žiadny prvok štátnej kontroly nad vyzbieranými finančnými prostriedkami.

PreussenElektra

Doux Élevage

PreussenElektra

56

Doux Élevage

| (104) | Keď Komisia uplatnila tieto zásady na uvedený systém podpory, ktorý bol vytvorený na základe zákona EEG z roku 2012, dospela k týmto predbežným záverom: |
| --- | --- |

(104)

Keď Komisia uplatnila tieto zásady na uvedený systém podpory, ktorý bol vytvorený na základe zákona EEG z roku 2012, dospela k týmto predbežným záverom:

| (105) | Štát prostredníctvom zákona EEG z roku 2012 zaviedol osobitný poplatok, príplatok EEG, a vymedzil jeho účel, ktorým je financovanie rozdielu medzi nákladmi, ktoré prevádzkovateľom prenosovej sústavy vznikajú pri nákupe elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, a príjmom, ktorý vytvárajú predajom tejto elektriny. V zákone EEG z roku 2012 je stanovená aj metóda výpočtu na určenie výšky príplatku, ako aj zásada, že deficity a prebytky sa korigujú v nasledujúcom roku. Tým sa zabezpečuje, aby prevádzkovateľom prenosovej sústavy nevznikali žiadne straty, ale zároveň z toho vyplýva, že príjem z tohto príplatku môžu použiť len na financovanie EEG. Komisia dospela k záveru, že na rozdiel od situácie vo veci PreussenElektra štát poskytol týmto podnikom finančné zdroje potrebné na financovanie podpory elektriny vyrobenej podľa zákona EEG (pozri odôvodnenia 97 až 103 rozhodnutia o začatí konania). |
| --- | --- |

(105)

Štát prostredníctvom zákona EEG z roku 2012 zaviedol osobitný poplatok, príplatok EEG, a vymedzil jeho účel, ktorým je financovanie rozdielu medzi nákladmi, ktoré prevádzkovateľom prenosovej sústavy vznikajú pri nákupe elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, a príjmom, ktorý vytvárajú predajom tejto elektriny. V zákone EEG z roku 2012 je stanovená aj metóda výpočtu na určenie výšky príplatku, ako aj zásada, že deficity a prebytky sa korigujú v nasledujúcom roku. Tým sa zabezpečuje, aby prevádzkovateľom prenosovej sústavy nevznikali žiadne straty, ale zároveň z toho vyplýva, že príjem z tohto príplatku môžu použiť len na financovanie EEG. Komisia dospela k záveru, že na rozdiel od situácie vo veci PreussenElektra štát poskytol týmto podnikom finančné zdroje potrebné na financovanie podpory elektriny vyrobenej podľa zákona EEG (pozri odôvodnenia 97 až 103 rozhodnutia o začatí konania).

PreussenElektra

| (106) | Komisia navyše trvá na tom, že prevádzkovatelia prenosovej sústavy boli určení, aby spravovali tento príplatok. Sú povinní:






  — | nakupovať elektrinu vyrobenú v ich oblasti podľa zákona EEG buď priamo od výrobcu, pokiaľ je priamo napojený na prenosové vedenie, alebo od prevádzkovateľov distribučnej sústavy (PDS) za výkupné ceny, alebo zaplatiť trhovú prémiu. Elektrina vyrobená podľa zákona EEG, ako aj finančné zaťaženie spojené s podporou poskytovanou na základe zákona EEG z roku 2012 sa preto centralizujú na úrovni každého zo štyroch prevádzkovateľov prenosovej sústavy, |
| --- | --- | --- |

(106)

Komisia navyše trvá na tom, že prevádzkovatelia prenosovej sústavy boli určení, aby spravovali tento príplatok. Sú povinní:

—

nakupovať elektrinu vyrobenú v ich oblasti podľa zákona EEG buď priamo od výrobcu, pokiaľ je priamo napojený na prenosové vedenie, alebo od prevádzkovateľov distribučnej sústavy (PDS) za výkupné ceny, alebo zaplatiť trhovú prémiu. Elektrina vyrobená podľa zákona EEG, ako aj finančné zaťaženie spojené s podporou poskytovanou na základe zákona EEG z roku 2012 sa preto centralizujú na úrovni každého zo štyroch prevádzkovateľov prenosovej sústavy,

| — | uplatňovať zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie na dodávateľov, ktorí o to požiadajú a splnia príslušné podmienky stanovené v § 39 ods. 1 zákona EEG z roku 2012, |
| --- | --- |

—

uplatňovať zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie na dodávateľov, ktorí o to požiadajú a splnia príslušné podmienky stanovené v § 39 ods. 1 zákona EEG z roku 2012,

zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie

| — | rovnomerne si medzi sebou rozdeľovať množstvo elektriny vyrobenej podľa zákona EEG tak, aby každý z nich kupoval rovnaký podiel tejto elektriny, |
| --- | --- |

—

rovnomerne si medzi sebou rozdeľovať množstvo elektriny vyrobenej podľa zákona EEG tak, aby každý z nich kupoval rovnaký podiel tejto elektriny,

| — | predávať elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG na spotovom trhu podľa pravidiel vymedzených v zákone EEG z roku 2012 a jeho vykonávacích ustanoveniach, čo môžu robiť spoločne, |
| --- | --- |

—

predávať elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG na spotovom trhu podľa pravidiel vymedzených v zákone EEG z roku 2012 a jeho vykonávacích ustanoveniach, čo môžu robiť spoločne,

| — | spoločne vypočítať výšku príplatku EEG, ktorá musí byť rovnaká za každú kWh spotrebovanú v Nemecku, ako aj rozdiel medzi príjmami z predaja elektriny vyrobenej podľa zákona EEG a výdavkami spojenými s nákupom tejto elektriny, |
| --- | --- |

—

spoločne vypočítať výšku príplatku EEG, ktorá musí byť rovnaká za každú kWh spotrebovanú v Nemecku, ako aj rozdiel medzi príjmami z predaja elektriny vyrobenej podľa zákona EEG a výdavkami spojenými s nákupom tejto elektriny,

| — | spoločne zverejňovať príplatok EEG v osobitnom formáte na spoločnej webovej stránke, |
| --- | --- |

—

spoločne zverejňovať príplatok EEG v osobitnom formáte na spoločnej webovej stránke,

| — | zverejňovať tiež súhrnné informácie o elektrine vyrobenej podľa zákona EEG, |
| --- | --- |

—

zverejňovať tiež súhrnné informácie o elektrine vyrobenej podľa zákona EEG,

| — | porovnávať predpokladanú výšku príplatku EEG s tým, aká mala skutočne byť v danom roku, a prispôsobovať výšku príplatku na nasledujúci rok, |
| --- | --- |

—

porovnávať predpokladanú výšku príplatku EEG s tým, aká mala skutočne byť v danom roku, a prispôsobovať výšku príplatku na nasledujúci rok,

| — | zverejňovať prognózy na niekoľko rokov vopred, |
| --- | --- |

—

zverejňovať prognózy na niekoľko rokov vopred,

| — | vyberať príplatok EEG od dodávateľov elektriny, |
| --- | --- |

—

vyberať príplatok EEG od dodávateľov elektriny,

| — | (každý z nich) viesť všetky finančné toky (výdavky a príjmy) súvisiace so zákonom EEG z roku 2012 na oddelených bankových účtoch. |
| --- | --- |

—

(každý z nich) viesť všetky finančné toky (výdavky a príjmy) súvisiace so zákonom EEG z roku 2012 na oddelených bankových účtoch.

| (107) | Napokon, Komisia dospela k záveru, že štát prísne monitoruje, ako prevádzkovatelia prenosovej sústavy spravujú tento príplatok (odôvodnenia 110 až 113 rozhodnutia o začatí konania). Toto monitorovanie vykonáva agentúra BNetzA, ktorá má tiež potrebné právomoci v oblasti presadzovania. Agentúra BNetzA monitoruje najmä spôsob, akým prevádzkovatelia prenosovej sústavy predávajú elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG, za ktorú sa na spotovom trhu platia výkupné ceny, to, že prevádzkovatelia prenosovej sústavy riadne určujú, stanovujú a zverejňujú príplatok EEG a že dodávateľom elektriny správne účtujú príplatok EEG, že prevádzkovateľom prenosovej sústavy sa správne účtujú výkupné ceny a prémie a že príplatok EEG sa znižuje len pre tých dodávateľov elektriny, ktorí spĺňajú podmienky uvedené v § 39 zákona EEG z roku 2012. Prevádzkovatelia prenosovej sústavy poskytujú agentúre BNetzA aj informácie o podpore elektriny vyrobenej podľa zákona EEG a o vyberaní poplatkov od dodávateľov. A napokon, agentúra BNetzA môže stanovovať pokuty a prijímať rozhodnutia vrátane rozhodnutí, ktoré majú vplyv na výšku príplatku EEG. Komisia tiež dospela k záveru, že úrad BAFA, ktorý je štátnym subjektom, na základe žiadostí potenciálnych príjemcov priznáva nároky na znížený príplatok EEG pre energeticky náročných odberateľov. |
| --- | --- |

(107)

Napokon, Komisia dospela k záveru, že štát prísne monitoruje, ako prevádzkovatelia prenosovej sústavy spravujú tento príplatok (odôvodnenia 110 až 113 rozhodnutia o začatí konania). Toto monitorovanie vykonáva agentúra BNetzA, ktorá má tiež potrebné právomoci v oblasti presadzovania. Agentúra BNetzA monitoruje najmä spôsob, akým prevádzkovatelia prenosovej sústavy predávajú elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG, za ktorú sa na spotovom trhu platia výkupné ceny, to, že prevádzkovatelia prenosovej sústavy riadne určujú, stanovujú a zverejňujú príplatok EEG a že dodávateľom elektriny správne účtujú príplatok EEG, že prevádzkovateľom prenosovej sústavy sa správne účtujú výkupné ceny a prémie a že príplatok EEG sa znižuje len pre tých dodávateľov elektriny, ktorí spĺňajú podmienky uvedené v § 39 zákona EEG z roku 2012. Prevádzkovatelia prenosovej sústavy poskytujú agentúre BNetzA aj informácie o podpore elektriny vyrobenej podľa zákona EEG a o vyberaní poplatkov od dodávateľov. A napokon, agentúra BNetzA môže stanovovať pokuty a prijímať rozhodnutia vrátane rozhodnutí, ktoré majú vplyv na výšku príplatku EEG. Komisia tiež dospela k záveru, že úrad BAFA, ktorý je štátnym subjektom, na základe žiadostí potenciálnych príjemcov priznáva nároky na znížený príplatok EEG pre energeticky náročných odberateľov.

| (108) | Nemecko spochybňuje, že ide o využívanie štátnych zdrojov. Po prvé uvádza, že mechanizmus na podporu EEG zahŕňa len súkromné podniky, či už ide o prevádzkovateľov elektrární na výrobu elektriny podľa zákona EEG, prevádzkovateľov siete, prevádzkovateľov prenosovej sústavy alebo dodávateľov elektriny, pričom každá z týchto kategórií je prevažne v súkromnom vlastníctve, hoci štát alebo verejné orgány si ponechávajú vo vlastníctve značný počet týchto podnikov. Pri ukladaní povinností týmto podnikom sa v zákone EEG z roku 2012 nerobí rozdiel medzi tým, či ide o podniky v súkromnom, alebo vo verejnom vlastníctve. Pokiaľ ide o zapojenie verejných orgánov (agentúry BNetzA, úradu BAFA, agentúry UBA) do tohto procesu, tieto orgány údajne nekontrolujú vyberanie ani využívanie zdrojov, ale obmedzujú sa na úlohu vykonávania dohľadu nad zákonnosťou a fungovaním systému. |
| --- | --- |

(108)

Nemecko spochybňuje, že ide o využívanie štátnych zdrojov. Po prvé uvádza, že mechanizmus na podporu EEG zahŕňa len súkromné podniky, či už ide o prevádzkovateľov elektrární na výrobu elektriny podľa zákona EEG, prevádzkovateľov siete, prevádzkovateľov prenosovej sústavy alebo dodávateľov elektriny, pričom každá z týchto kategórií je prevažne v súkromnom vlastníctve, hoci štát alebo verejné orgány si ponechávajú vo vlastníctve značný počet týchto podnikov. Pri ukladaní povinností týmto podnikom sa v zákone EEG z roku 2012 nerobí rozdiel medzi tým, či ide o podniky v súkromnom, alebo vo verejnom vlastníctve. Pokiaľ ide o zapojenie verejných orgánov (agentúry BNetzA, úradu BAFA, agentúry UBA) do tohto procesu, tieto orgány údajne nekontrolujú vyberanie ani využívanie zdrojov, ale obmedzujú sa na úlohu vykonávania dohľadu nad zákonnosťou a fungovaním systému.

| (109) | Po druhé, Nemecko zdôrazňuje, že výšku príplatku EEG nestanovuje zákon EEG z roku 2012, ani žiadny verejný orgán. Výška príplatku EEG sa stanovuje na základe fungovania trhu, keďže prevádzkovatelia prenosovej sústavy najskôr predajú elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG na spotovom trhu a následne určia zvyšné náklady, ktoré treba pokryť z príplatku EEG. |
| --- | --- |

(109)

Po druhé, Nemecko zdôrazňuje, že výšku príplatku EEG nestanovuje zákon EEG z roku 2012, ani žiadny verejný orgán. Výška príplatku EEG sa stanovuje na základe fungovania trhu, keďže prevádzkovatelia prenosovej sústavy najskôr predajú elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG na spotovom trhu a následne určia zvyšné náklady, ktoré treba pokryť z príplatku EEG.

| (110) | Viacero zainteresovaných strán súhlasilo s analýzou Nemecka, podľa ktorej zákon EEG z roku 2012 nepredstavuje štátnu pomoc. Spochybňujú najmä predbežné zistenia Komisie, že príplatok EEG spravujú súkromné orgány určené štátom. Tvrdia tiež, že agentúra BNetzA nekontroluje príjmy pochádzajúce z príplatku EEG ani výšku samotného príplatku, ale skôr len monitoruje zákonnosť bez toho, aby mala akýkoľvek vplyv na hospodárenie s finančnými prostriedkami. Napokon, hoci zníženie príplatku EEG vychádza zo zákona EEG z roku 2012 a realizuje ho úrad BAFA, táto skutočnosť údajne nemôže zmeniť súkromný charakter týchto finančných prostriedkov, keďže platby sa uhrádzajú medzi súkromnými podnikmi a nikdy neopúšťajú súkromný sektor, takže štát ich nemôže kontrolovať. Okrem toho sa uvádza, že prenesenie príplatku EEG z prevádzkovateľov prenosovej sústavy na dodávateľov elektriny a následne z týchto dodávateľov na odberateľov elektrickej energie sa ponecháva na zváženie prevádzkovateľov prenosovej sústavy a dodávateľov elektriny, čo z tohto príplatku robí prvok cenovej politiky súkromných podnikov a v žiadnom prípade nie štátom uložený poplatok. |
| --- | --- |

(110)

Viacero zainteresovaných strán súhlasilo s analýzou Nemecka, podľa ktorej zákon EEG z roku 2012 nepredstavuje štátnu pomoc. Spochybňujú najmä predbežné zistenia Komisie, že príplatok EEG spravujú súkromné orgány určené štátom. Tvrdia tiež, že agentúra BNetzA nekontroluje príjmy pochádzajúce z príplatku EEG ani výšku samotného príplatku, ale skôr len monitoruje zákonnosť bez toho, aby mala akýkoľvek vplyv na hospodárenie s finančnými prostriedkami. Napokon, hoci zníženie príplatku EEG vychádza zo zákona EEG z roku 2012 a realizuje ho úrad BAFA, táto skutočnosť údajne nemôže zmeniť súkromný charakter týchto finančných prostriedkov, keďže platby sa uhrádzajú medzi súkromnými podnikmi a nikdy neopúšťajú súkromný sektor, takže štát ich nemôže kontrolovať. Okrem toho sa uvádza, že prenesenie príplatku EEG z prevádzkovateľov prenosovej sústavy na dodávateľov elektriny a následne z týchto dodávateľov na odberateľov elektrickej energie sa ponecháva na zváženie prevádzkovateľov prenosovej sústavy a dodávateľov elektriny, čo z tohto príplatku robí prvok cenovej politiky súkromných podnikov a v žiadnom prípade nie štátom uložený poplatok.

| (111) | Tieto argumenty však nemôžu zmeniť predbežný záver, ku ktorému sa dospelo v rozhodnutí o začatí konania. |
| --- | --- |

(111)

Tieto argumenty však nemôžu zmeniť predbežný záver, ku ktorému sa dospelo v rozhodnutí o začatí konania.

7.1.3.1   Existencia štátom zavedeného príplatku

Existencia štátom zavedeného príplatku

| (112) | Pokiaľ ide o argument Nemecka, že príplatok EEG sa nikdy nezahŕňa do štátneho rozpočtu, ani ním neprechádza, stačí pripomenúť, ako už bolo uvedené v odôvodnení (100), že len samotná skutočnosť, že výhoda nie je financovaná priamo zo štátneho rozpočtu, nestačí na vylúčenie zahrnutia štátnych zdrojov, pokiaľ štát určil alebo zriadil nejaký orgán, aby spravoval tieto finančné prostriedky. |
| --- | --- |

(112)

Pokiaľ ide o argument Nemecka, že príplatok EEG sa nikdy nezahŕňa do štátneho rozpočtu, ani ním neprechádza, stačí pripomenúť, ako už bolo uvedené v odôvodnení (100), že len samotná skutočnosť, že výhoda nie je financovaná priamo zo štátneho rozpočtu, nestačí na vylúčenie zahrnutia štátnych zdrojov, pokiaľ štát určil alebo zriadil nejaký orgán, aby spravoval tieto finančné prostriedky.

| (113) | Nemecko zdôrazňuje, že platby príplatku EEG, ktoré musia dodávatelia elektriny uhrádzať prevádzkovateľom prenosovej sústavy, majú súkromný charakter, keďže prevádzkovatelia prenosovej sústavy nemajú žiadne oprávnenie ani právomoci vyplývajúce z verejného práva, na základe ktorých by mohli od dodávateľov vymáhať svoje pohľadávky týkajúce sa kompenzácie. Podobne ako ostatné súkromné podniky sa skôr musia spoliehať na civilné súdy. V tejto analýze sa však nezohľadňuje skutočnosť, že predmetné platby nevychádzajú zo slobodne uzavretých zmlúv medzi zainteresovanými stranami, ale z právnych záväzkov (gesetzliche Schuldverhältnisse), ktoré im určil štát. Prevádzkovatelia prenosovej sústavy sú preto zo zákona povinní vymáhať od dodávateľov elektriny príplatok EEG. |
| --- | --- |

(113)

Nemecko zdôrazňuje, že platby príplatku EEG, ktoré musia dodávatelia elektriny uhrádzať prevádzkovateľom prenosovej sústavy, majú súkromný charakter, keďže prevádzkovatelia prenosovej sústavy nemajú žiadne oprávnenie ani právomoci vyplývajúce z verejného práva, na základe ktorých by mohli od dodávateľov vymáhať svoje pohľadávky týkajúce sa kompenzácie. Podobne ako ostatné súkromné podniky sa skôr musia spoliehať na civilné súdy. V tejto analýze sa však nezohľadňuje skutočnosť, že predmetné platby nevychádzajú zo slobodne uzavretých zmlúv medzi zainteresovanými stranami, ale z právnych záväzkov (gesetzliche Schuldverhältnisse), ktoré im určil štát. Prevádzkovatelia prenosovej sústavy sú preto zo zákona povinní vymáhať od dodávateľov elektriny príplatok EEG.

gesetzliche Schuldverhältnisse

| (114) | V tomto ohľade z ustálenej judikatúry (57) vyplýva, že subjektmi poverenými spravovaním pomoci môžu byť buď verejné, alebo súkromné orgány. Skutočnosť, že prevádzkovatelia prenosovej sústavy predstavujú súkromné subjekty, preto nevylučuje existenciu štátnych zdrojov. Okrem toho Súdny dvor konštatoval, že „rozlíšenie pomoci poskytnutej štátom a pomoci poskytnutej zo štátnych prostriedkov má zabezpečiť, aby pod pojem pomoc patrila nielen pomoc priamo poskytnutá štátom, ale aj pomoc poskytnutá verejnoprávnymi alebo súkromnoprávnymi subjektmi určenými alebo zriadenými štátom.“ (58) Vo veci Sloman Neptun
   (59) Súdny dvor konštatoval, že o pomoc poskytnutú zo štátnych zdrojov ide vtedy, keď sa predmetný systém prostredníctvom svojho cieľa a všeobecnej štruktúry snaží vytvoriť výhodu, ktorá by mohla predstavovať dodatočnú záťaž pre štát alebo súkromné orgány určené alebo zriadené štátom (60). Na to, aby šlo o pomoc poskytnutú zo štátnych zdrojov, preto stačí, aby sa prostredníctvom výhody znížila výška zdrojov, na ktoré má súkromný subjekt nárok. Znížená výška príplatku EEG, ktorý majú platiť energeticky nároční odberatelia, má presne takýto účinok znižovania súm, ktoré dodávatelia elektriny vyberajú od energeticky náročných odberateľov. |
| --- | --- |

(114)

V tomto ohľade z ustálenej judikatúry (57) vyplýva, že subjektmi poverenými spravovaním pomoci môžu byť buď verejné, alebo súkromné orgány. Skutočnosť, že prevádzkovatelia prenosovej sústavy predstavujú súkromné subjekty, preto nevylučuje existenciu štátnych zdrojov. Okrem toho Súdny dvor konštatoval, že „rozlíšenie pomoci poskytnutej štátom a pomoci poskytnutej zo štátnych prostriedkov má zabezpečiť, aby pod pojem pomoc patrila nielen pomoc priamo poskytnutá štátom, ale aj pomoc poskytnutá verejnoprávnymi alebo súkromnoprávnymi subjektmi určenými alebo zriadenými štátom.“ (58) Vo veci Sloman Neptun
   (59) Súdny dvor konštatoval, že o pomoc poskytnutú zo štátnych zdrojov ide vtedy, keď sa predmetný systém prostredníctvom svojho cieľa a všeobecnej štruktúry snaží vytvoriť výhodu, ktorá by mohla predstavovať dodatočnú záťaž pre štát alebo súkromné orgány určené alebo zriadené štátom (60). Na to, aby šlo o pomoc poskytnutú zo štátnych zdrojov, preto stačí, aby sa prostredníctvom výhody znížila výška zdrojov, na ktoré má súkromný subjekt nárok. Znížená výška príplatku EEG, ktorý majú platiť energeticky nároční odberatelia, má presne takýto účinok znižovania súm, ktoré dodávatelia elektriny vyberajú od energeticky náročných odberateľov.

57

58

Sloman Neptun

59

60

| (115) | Skutočnosť, že dodávatelia elektriny nie sú povinní prenášať príplatok EEG na odberateľov elektrickej energie, neznamená, že vybraté príjmy majú súkromný charakter, pokiaľ sú samotní dodávatelia elektriny povinní na základe zákona EEG z roku 2012 platiť tento príplatok prevádzkovateľom prenosovej sústavy. Ešte raz, táto povinnosť sa nezakladá na zmluve, ktorú by prevádzkovatelia mohli uzavrieť slobodne, ale ide o právny záväzok (gesetzliches Schuldverhältnis), ktorý vyplýva priamo z právnych predpisov štátu. Navyše, ako sa uvádza v odôvodnení (100), pôvodne súkromný charakter zdrojov nebráni tomu, aby sa považovali za štátne zdroje. Na rozdiel od prípadu vo veci PreussenElektra, kde súkromné subjekty museli použiť svoje vlastné zdroje na zaplatenie obstarávacej ceny výrobku, prevádzkovatelia prenosovej sústavy boli spoločne určení na to, aby spravovali príplatok, ktorý sú dodávatelia elektriny povinní zaplatiť bez toho, aby za to dostali niečo späť. |
| --- | --- |

(115)

Skutočnosť, že dodávatelia elektriny nie sú povinní prenášať príplatok EEG na odberateľov elektrickej energie, neznamená, že vybraté príjmy majú súkromný charakter, pokiaľ sú samotní dodávatelia elektriny povinní na základe zákona EEG z roku 2012 platiť tento príplatok prevádzkovateľom prenosovej sústavy. Ešte raz, táto povinnosť sa nezakladá na zmluve, ktorú by prevádzkovatelia mohli uzavrieť slobodne, ale ide o právny záväzok (gesetzliches Schuldverhältnis), ktorý vyplýva priamo z právnych predpisov štátu. Navyše, ako sa uvádza v odôvodnení (100), pôvodne súkromný charakter zdrojov nebráni tomu, aby sa považovali za štátne zdroje. Na rozdiel od prípadu vo veci PreussenElektra, kde súkromné subjekty museli použiť svoje vlastné zdroje na zaplatenie obstarávacej ceny výrobku, prevádzkovatelia prenosovej sústavy boli spoločne určení na to, aby spravovali príplatok, ktorý sú dodávatelia elektriny povinní zaplatiť bez toho, aby za to dostali niečo späť.

gesetzliches Schuldverhältnis

PreussenElektra

| (116) | Podľa Nemecka niekoľko vnútroštátnych súdov preskúmalo príplatok EEG a peniaze, ktoré sa prostredníctvom neho vyberali, a skutočne dospelo k záveru, že štát nad nimi nemá žiadnu kontrolu. V jednom prípade, na ktorý sa Nemecko odvoláva (61), vnútroštátny súd konštatoval, že vytvorením autonómneho systému na plnenie cieľa verejnej politiky nemecký štát do určitej miery externe zabezpečil financovanie podpory obnoviteľných zdrojov energie určenej pre súkromné subjekty. Vnútroštátny súd preto dospel k záveru, že príplatok EEG nepredstavuje osobitný príspevok (Sonderabgabe) v zmysle nemeckého ústavného práva, lebo príjmy z príplatku EEG neboli zahrnuté do štátneho rozpočtu a verejné orgány nemali tieto finančné prostriedky k dispozícii, a to ani nepriamo. Komisia preto konštatuje, že záver vnútroštátneho súdu sa obmedzoval na uplatňovanie vnútroštátneho ústavného práva a najmä na výklad právneho pojmu „osobitný príspevok“. Vnútroštátny súd sa nezaoberal otázkou, či zákon EEG z roku 2012 zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Hoci medzi testom, ktorý použil vnútroštátny súd na účely nemeckého ústavného práva, a posúdením, ktoré musí vykonať Komisia podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, môžu byť určité podobnosti, z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že prostriedky nemusia prúdiť do štátneho rozpočtu ani byť vlastníctvom štátu na to, aby sa považovali za štátne zdroje. Vzhľadom na to, že o štátne zdroje môže ísť aj vtedy, keď dôjde k zriadeniu alebo vymenovaniu verejného alebo súkromného orgánu na spravovanie týchto prostriedkov, pojem „štátne zdroje“ presahuje test, ktorý uplatnil vnútroštátny súd v súlade s nemeckým ústavným právom (62). |
| --- | --- |

(116)

Podľa Nemecka niekoľko vnútroštátnych súdov preskúmalo príplatok EEG a peniaze, ktoré sa prostredníctvom neho vyberali, a skutočne dospelo k záveru, že štát nad nimi nemá žiadnu kontrolu. V jednom prípade, na ktorý sa Nemecko odvoláva (61), vnútroštátny súd konštatoval, že vytvorením autonómneho systému na plnenie cieľa verejnej politiky nemecký štát do určitej miery externe zabezpečil financovanie podpory obnoviteľných zdrojov energie určenej pre súkromné subjekty. Vnútroštátny súd preto dospel k záveru, že príplatok EEG nepredstavuje osobitný príspevok (Sonderabgabe) v zmysle nemeckého ústavného práva, lebo príjmy z príplatku EEG neboli zahrnuté do štátneho rozpočtu a verejné orgány nemali tieto finančné prostriedky k dispozícii, a to ani nepriamo. Komisia preto konštatuje, že záver vnútroštátneho súdu sa obmedzoval na uplatňovanie vnútroštátneho ústavného práva a najmä na výklad právneho pojmu „osobitný príspevok“. Vnútroštátny súd sa nezaoberal otázkou, či zákon EEG z roku 2012 zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Hoci medzi testom, ktorý použil vnútroštátny súd na účely nemeckého ústavného práva, a posúdením, ktoré musí vykonať Komisia podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, môžu byť určité podobnosti, z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že prostriedky nemusia prúdiť do štátneho rozpočtu ani byť vlastníctvom štátu na to, aby sa považovali za štátne zdroje. Vzhľadom na to, že o štátne zdroje môže ísť aj vtedy, keď dôjde k zriadeniu alebo vymenovaniu verejného alebo súkromného orgánu na spravovanie týchto prostriedkov, pojem „štátne zdroje“ presahuje test, ktorý uplatnil vnútroštátny súd v súlade s nemeckým ústavným právom (62).

61

Sonderabgabe

62

7.1.3.2   Určenie prevádzkovateľov prenosovej sústavy na spravovanie príplatku

Určenie prevádzkovateľov prenosovej sústavy na spravovanie príplatku

| (117) | Nemecko spochybňuje zistenie Komisie, že prevádzkovatelia prenosovej sústavy boli spoločne určení na spravovanie štátnych zdrojov. Podľa Nemecka títo prevádzkovatelia prenosovej sústavy nemajú od štátu žiadne poverenie. Ide skôr o to, že rôzni prevádzkovatelia, na ktorých sa vzťahuje zákon EEG z roku 2012, podobne ako všetky subjekty v rámci hospodárstva, si len medzi sebou vyrovnávajú súkromné pohľadávky na základe práv, ktoré im ponúka zákon. |
| --- | --- |

(117)

Nemecko spochybňuje zistenie Komisie, že prevádzkovatelia prenosovej sústavy boli spoločne určení na spravovanie štátnych zdrojov. Podľa Nemecka títo prevádzkovatelia prenosovej sústavy nemajú od štátu žiadne poverenie. Ide skôr o to, že rôzni prevádzkovatelia, na ktorých sa vzťahuje zákon EEG z roku 2012, podobne ako všetky subjekty v rámci hospodárstva, si len medzi sebou vyrovnávajú súkromné pohľadávky na základe práv, ktoré im ponúka zákon.

| (118) | Komisia sa však domnieva, že prostredníctvom zákona EEG z roku 2012 sa prevádzkovateľom prenosovej sústavy jasne ukladá niekoľko povinností a monitorovacích úloh súvisiacich so systémom EEG, čo z ich robí ústredný bod fungovania tohto systému (pozri odôvodnenie (106)). Každý zo štyroch nemeckých prevádzkovateľov prenosovej sústavy za svoju oblasť centralizuje všetku elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG a všetky náklady vyplývajúce zo získavania tejto elektriny a platenia trhových prémií, ako aj náklady vyplývajúce zo spravovania príplatku EEG. Každý z nich tiež pre svoju oblasť centralizuje výnosy plynúce z príplatku EEG. Je preto jasné, že prevádzkovatelia prenosovej sústavy si nielenže medzi sebou vyrovnávajú súkromné pohľadávky, ale zároveň si plnia svoje právne záväzky podľa zákona EEG z roku 2012. |
| --- | --- |

(118)

Komisia sa však domnieva, že prostredníctvom zákona EEG z roku 2012 sa prevádzkovateľom prenosovej sústavy jasne ukladá niekoľko povinností a monitorovacích úloh súvisiacich so systémom EEG, čo z ich robí ústredný bod fungovania tohto systému (pozri odôvodnenie (106)). Každý zo štyroch nemeckých prevádzkovateľov prenosovej sústavy za svoju oblasť centralizuje všetku elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG a všetky náklady vyplývajúce zo získavania tejto elektriny a platenia trhových prémií, ako aj náklady vyplývajúce zo spravovania príplatku EEG. Každý z nich tiež pre svoju oblasť centralizuje výnosy plynúce z príplatku EEG. Je preto jasné, že prevádzkovatelia prenosovej sústavy si nielenže medzi sebou vyrovnávajú súkromné pohľadávky, ale zároveň si plnia svoje právne záväzky podľa zákona EEG z roku 2012.

7.1.3.3   Monitorovanie zo strany štátu, a najmä agentúry BNetzA

Monitorovanie zo strany štátu, a najmä agentúry BNetzA

| (119) | Nemecko a zainteresované strany ďalej tvrdia, že právomoci verejných orgánov, najmä agentúry BNetzA a úradu BAFA, sú príliš obmedzené na to, aby mali nad príplatkom EEG nejakú významnú mieru kontroly. Agentúra BNetzA a úrad BAFA len dohliadajú na zákonnosť konania zapojených súkromných subjektov a v prípade potreby ukladajú administratívne sankcie (agentúra BNetzA), alebo zabezpečujú energeticky náročným odberateľom právo na využívanie zníženého príplatku (úrad BAFA). Nemôžu ovplyvňovať finančné toky a nerozhodujú o výške príplatku EEG. Skutočnosť, že v zákone EEG z roku 2012 sa stanovuje metóda výpočtu príplatku, ako aj požiadavky na transparentnosť, a dohľad, ktorý vykonáva agentúra BNetzA, majú podľa Nemecka za cieľ len zamedziť neoprávnenému obohacovaniu jedným zo súkromných subjektov počas platobného procesu. Súkromné subjekty však tento cieľ musia následne presadzovať prostredníctvom konaní na občianskych súdoch. |
| --- | --- |

(119)

Nemecko a zainteresované strany ďalej tvrdia, že právomoci verejných orgánov, najmä agentúry BNetzA a úradu BAFA, sú príliš obmedzené na to, aby mali nad príplatkom EEG nejakú významnú mieru kontroly. Agentúra BNetzA a úrad BAFA len dohliadajú na zákonnosť konania zapojených súkromných subjektov a v prípade potreby ukladajú administratívne sankcie (agentúra BNetzA), alebo zabezpečujú energeticky náročným odberateľom právo na využívanie zníženého príplatku (úrad BAFA). Nemôžu ovplyvňovať finančné toky a nerozhodujú o výške príplatku EEG. Skutočnosť, že v zákone EEG z roku 2012 sa stanovuje metóda výpočtu príplatku, ako aj požiadavky na transparentnosť, a dohľad, ktorý vykonáva agentúra BNetzA, majú podľa Nemecka za cieľ len zamedziť neoprávnenému obohacovaniu jedným zo súkromných subjektov počas platobného procesu. Súkromné subjekty však tento cieľ musia následne presadzovať prostredníctvom konaní na občianskych súdoch.

| (120) | V rozpore s tvrdeniami Nemecka a zainteresovaných strán dochádza k tomu, že keď úrad BAFA prijme žiadosť od potenciálnych príjemcov a následne stanoví nárok na obmedzenú výšku príplatku EEG pre energeticky náročných odberateľov, vydáva tým administratívne rozhodnutie. Toto rozhodnutie nemožno napadnúť na občianskych súdoch, ale len na nemeckých administratívnych súdoch, a má samovykonávací charakter. Okrem toho má agentúra BNetzA podľa zákona EnWG významné právomoci v oblasti presadzovania, ktoré môže používať na udeľovanie pokút všetkým prevádzkovateľom zapojeným do systému a na presadzovanie dodržiavania zákona EEG z roku 2012. |
| --- | --- |

(120)

V rozpore s tvrdeniami Nemecka a zainteresovaných strán dochádza k tomu, že keď úrad BAFA prijme žiadosť od potenciálnych príjemcov a následne stanoví nárok na obmedzenú výšku príplatku EEG pre energeticky náročných odberateľov, vydáva tým administratívne rozhodnutie. Toto rozhodnutie nemožno napadnúť na občianskych súdoch, ale len na nemeckých administratívnych súdoch, a má samovykonávací charakter. Okrem toho má agentúra BNetzA podľa zákona EnWG významné právomoci v oblasti presadzovania, ktoré môže používať na udeľovanie pokút všetkým prevádzkovateľom zapojeným do systému a na presadzovanie dodržiavania zákona EEG z roku 2012.

| (121) | Súdny dvor navyše nedávno vo veci Elcogás potvrdil, že k poskytnutiu pomoci zo štátnych zdrojov dochádza dokonca aj vtedy, keď štátny orgán, ktorý bol poverený rozdeľovaním vyzbieraných súm, nemá v tomto smere priestor na voľné konanie (63). |
| --- | --- |

(121)

Súdny dvor navyše nedávno vo veci Elcogás potvrdil, že k poskytnutiu pomoci zo štátnych zdrojov dochádza dokonca aj vtedy, keď štátny orgán, ktorý bol poverený rozdeľovaním vyzbieraných súm, nemá v tomto smere priestor na voľné konanie (63).

Elcogás

63

| (122) | Konkrétnejšie, na rozdiel od toho, čo Komisia uviedla v odôvodnení 134 rozhodnutia o začatí konania, Nemecko a zainteresované strany tvrdia, že agentúra BNetzA nemôže určovať výšku príplatku EEG. Ako však už bolo uvedené v odôvodnení 43, z § 6 ods. 3 návrhu nariadenia AusglMechAV vyplýva, že agentúra BNetzA môže prijímať vykonateľné rozhodnutia s cieľom upraviť výšku príplatku. Navyše, pokiaľ agentúra BNetzA mala takéto právomoci, nie je dôležité, v akom rozsahu ich uplatnila. Agentúra BNetzA skrátka len nemusela považovať za potrebné prijať nejaké vykonateľné rozhodnutia. |
| --- | --- |

(122)

Konkrétnejšie, na rozdiel od toho, čo Komisia uviedla v odôvodnení 134 rozhodnutia o začatí konania, Nemecko a zainteresované strany tvrdia, že agentúra BNetzA nemôže určovať výšku príplatku EEG. Ako však už bolo uvedené v odôvodnení 43, z § 6 ods. 3 návrhu nariadenia AusglMechAV vyplýva, že agentúra BNetzA môže prijímať vykonateľné rozhodnutia s cieľom upraviť výšku príplatku. Navyše, pokiaľ agentúra BNetzA mala takéto právomoci, nie je dôležité, v akom rozsahu ich uplatnila. Agentúra BNetzA skrátka len nemusela považovať za potrebné prijať nejaké vykonateľné rozhodnutia.

7.1.3.4   Zistenie týkajúce sa štátnej kontroly vo všeobecnosti

Zistenie týkajúce sa štátnej kontroly vo všeobecnosti

| (123) | Nemecko a viaceré zainteresované strany kritizovali Komisiu za to, že rôzne kroky a vzťahy v systéme EEG údajne neprimerane posudzovala ako jeden celok, aby mohla tvrdiť, že systém je pod štátnou kontrolou. Tvrdia, že keby Komisia skúmala tieto kroky samostatne a keby sa zameriavala len na jeden súbor vzťahov naraz (výrobca elektriny vyrobenej podľa zákona EEG – prevádzkovateľ distribučnej sústavy/prevádzkovateľ prenosovej sústavy; prevádzkovateľ prenosovej sústavy – agentúra BNetzA; prevádzkovateľ prenosovej sústavy – dodávateľ; dodávateľ – odberateľ), musela by dospieť k záveru, že v tomto prípade neexistuje žiadna štátna kontrola. Úloha úradu BAFA sa údajne obmedzuje na posudzovanie oprávnenosti, pričom tento úrad nemá v tejto oblasti žiadny priestor na voľné konanie. |
| --- | --- |

(123)

Nemecko a viaceré zainteresované strany kritizovali Komisiu za to, že rôzne kroky a vzťahy v systéme EEG údajne neprimerane posudzovala ako jeden celok, aby mohla tvrdiť, že systém je pod štátnou kontrolou. Tvrdia, že keby Komisia skúmala tieto kroky samostatne a keby sa zameriavala len na jeden súbor vzťahov naraz (výrobca elektriny vyrobenej podľa zákona EEG – prevádzkovateľ distribučnej sústavy/prevádzkovateľ prenosovej sústavy; prevádzkovateľ prenosovej sústavy – agentúra BNetzA; prevádzkovateľ prenosovej sústavy – dodávateľ; dodávateľ – odberateľ), musela by dospieť k záveru, že v tomto prípade neexistuje žiadna štátna kontrola. Úloha úradu BAFA sa údajne obmedzuje na posudzovanie oprávnenosti, pričom tento úrad nemá v tejto oblasti žiadny priestor na voľné konanie.

| (124) | Naopak, práve Nemecko a zainteresované strany sa mýlia vo svojom príliš fragmentovanom pohľade na financovanie systému zriadeného podľa zákona EEG z roku 2012. Súdny dvor vo veci Bouygues skonštatoval: „Vzhľadom na to, že štátne zásahy majú rôzne formy a musia sa posúdiť na základe svojich účinkov, nemožno vylúčiť [...], že na účely uplatnenia článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa viacero po sebe nasledujúcich zásahov štátu musí považovať za jediný zásah.“ (64) Súdny dvor ďalej uviedol, že „k tomu môže dôjsť predovšetkým vtedy, ak po sebe nasledujúce zásahy vykazujú najmä z hľadiska ich časového rozvrhnutia, ich cieľa a situácie podniku v okamihu týchto zásahov tak úzke väzby medzi sebou, že ich nemožno od seba oddeliť. (65)“ V prípade systému EEG ide presne o takúto situáciu. Zákon EEG z roku 2012 a právomoci a opatrenia agentúry BNetzA, úradu BAFA, agentúry UBA a agentúry Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung sú tak veľmi úzko prepojené a navzájom od seba závisia, že sa musia považovať za neoddeliteľné. |
| --- | --- |

(124)

Naopak, práve Nemecko a zainteresované strany sa mýlia vo svojom príliš fragmentovanom pohľade na financovanie systému zriadeného podľa zákona EEG z roku 2012. Súdny dvor vo veci Bouygues skonštatoval: „Vzhľadom na to, že štátne zásahy majú rôzne formy a musia sa posúdiť na základe svojich účinkov, nemožno vylúčiť [...], že na účely uplatnenia článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa viacero po sebe nasledujúcich zásahov štátu musí považovať za jediný zásah.“ (64) Súdny dvor ďalej uviedol, že „k tomu môže dôjsť predovšetkým vtedy, ak po sebe nasledujúce zásahy vykazujú najmä z hľadiska ich časového rozvrhnutia, ich cieľa a situácie podniku v okamihu týchto zásahov tak úzke väzby medzi sebou, že ich nemožno od seba oddeliť. (65)“ V prípade systému EEG ide presne o takúto situáciu. Zákon EEG z roku 2012 a právomoci a opatrenia agentúry BNetzA, úradu BAFA, agentúry UBA a agentúry Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung sú tak veľmi úzko prepojené a navzájom od seba závisia, že sa musia považovať za neoddeliteľné.

Bouygues

Vzhľadom na to, že štátne zásahy majú rôzne formy a musia sa posúdiť na základe svojich účinkov, nemožno vylúčiť [...], že na účely uplatnenia článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa viacero po sebe nasledujúcich zásahov štátu musí považovať za jediný zásah

64

k tomu môže dôjsť predovšetkým vtedy, ak po sebe nasledujúce zásahy vykazujú najmä z hľadiska ich časového rozvrhnutia, ich cieľa a situácie podniku v okamihu týchto zásahov tak úzke väzby medzi sebou, že ich nemožno od seba oddeliť

65

| (125) | Nemecko tiež tvrdí, že Komisia na základe spôsobu, akým sa spravujú prebytky a deficity na účte EEG, dospela k nesprávnemu záveru o štátnej kontrole. Po prvé, Nemecko uvádza, že medzi účtom EEG a štátnym rozpočtom neexistuje žiadne spojenie: štát neposkytuje žiadnu kompenzáciu za deficit na účte EEG a nedochádza ani k pripisovaniu žiadnych prebytkov k štátnemu rozpočtu – ako to bolo vo veci Essent. Na základe deficitov a prebytkov sa v skutočnosti určuje výška príplatku EEG v nasledujúcom roku. Dochádza preto k ich rovnomernému rozdeľovaniu medzi zapojené súkromné subjekty. Štát v tomto ohľade nemá žiadne slovo. |
| --- | --- |

(125)

Nemecko tiež tvrdí, že Komisia na základe spôsobu, akým sa spravujú prebytky a deficity na účte EEG, dospela k nesprávnemu záveru o štátnej kontrole. Po prvé, Nemecko uvádza, že medzi účtom EEG a štátnym rozpočtom neexistuje žiadne spojenie: štát neposkytuje žiadnu kompenzáciu za deficit na účte EEG a nedochádza ani k pripisovaniu žiadnych prebytkov k štátnemu rozpočtu – ako to bolo vo veci Essent. Na základe deficitov a prebytkov sa v skutočnosti určuje výška príplatku EEG v nasledujúcom roku. Dochádza preto k ich rovnomernému rozdeľovaniu medzi zapojené súkromné subjekty. Štát v tomto ohľade nemá žiadne slovo.

Essent

| (126) | Komisia sa však domnieva, že štátna kontrola nad príslušnými zdrojmi neznamená, že musia existovať toky plynúce zo štátneho rozpočtu a do štátneho rozpočtu (66), ktoré zahŕňajú príslušné zdroje. Na to, aby štát vykonával kontrolu nad zdrojmi, stačí, aby plne reguloval to, čo sa má stať v prípade deficitu alebo prebytku na účte EEG. Rozhodujúcim prvkom je, že štát vytvoril systém, v ktorom sú náklady prevádzkovateľov siete plne kompenzované prostredníctvom príplatku EEG a v ktorom sú dodávatelia elektriny oprávnení prenášať príplatok na odberateľov. |
| --- | --- |

(126)

Komisia sa však domnieva, že štátna kontrola nad príslušnými zdrojmi neznamená, že musia existovať toky plynúce zo štátneho rozpočtu a do štátneho rozpočtu (66), ktoré zahŕňajú príslušné zdroje. Na to, aby štát vykonával kontrolu nad zdrojmi, stačí, aby plne reguloval to, čo sa má stať v prípade deficitu alebo prebytku na účte EEG. Rozhodujúcim prvkom je, že štát vytvoril systém, v ktorom sú náklady prevádzkovateľov siete plne kompenzované prostredníctvom príplatku EEG a v ktorom sú dodávatelia elektriny oprávnení prenášať príplatok na odberateľov.

66

| (127) | Nemecko tiež poukazuje na to, že regulácia tokov súkromných peňažných prostriedkov a dohľad nad týmito tokmi nemôžu samy osebe predstavovať štátnu pomoc. Nemecko porovnáva systém vytvorený podľa zákona EEG z roku 2012 s inými oblasťami hospodárskej regulácie, ako je napríklad ochrana spotrebiteľa v oblasti bankovníctva, povinnosť vodičov zaplatiť poistenie vozidla alebo cenová regulácia v oblasti telekomunikácií a zdravotníctva. Nemecko tvrdí, že regulácia súkromnej ekonomickej činnosti ako takej nezahŕňa štátnu kontrolu. Agentúra BNetzA podľa Nemecka len zabezpečuje ochranu spotrebiteľa. Medzi týmito oblasťami, v ktorých štát poskytuje len ochranný rámec pre spotrebiteľov, a predmetnou situáciou je však výrazný rozdiel. V tomto prípade štát uzákonil osobitný právny predpis, zákon EEG z roku 2012, ktorého hlavným účelom nie je ochrana spotrebiteľa. Štát tu zabezpečuje plynulý peňažný tok v rámci daného odvetvia, ktorý má slúžiť cieľom politiky tohto právneho predpisu. Navyše podľa ustálenej judikatúry (67) sa fondy financované z povinných poplatkov zavedených právnou úpravou členského štátu, ktoré sú spravované a rozdeľované v súlade s touto právnou úpravou, považujú za štátne prostriedky v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy aj napriek tomu, že ich spravujú subjekty oddelené od verejných orgánov. Zákon EEG z roku 2012 preto nemožno porovnávať so štátnymi opatreniami, na ktoré štát nemá vplyv alebo ktoré finančne nezabezpečuje. |
| --- | --- |

(127)

Nemecko tiež poukazuje na to, že regulácia tokov súkromných peňažných prostriedkov a dohľad nad týmito tokmi nemôžu samy osebe predstavovať štátnu pomoc. Nemecko porovnáva systém vytvorený podľa zákona EEG z roku 2012 s inými oblasťami hospodárskej regulácie, ako je napríklad ochrana spotrebiteľa v oblasti bankovníctva, povinnosť vodičov zaplatiť poistenie vozidla alebo cenová regulácia v oblasti telekomunikácií a zdravotníctva. Nemecko tvrdí, že regulácia súkromnej ekonomickej činnosti ako takej nezahŕňa štátnu kontrolu. Agentúra BNetzA podľa Nemecka len zabezpečuje ochranu spotrebiteľa. Medzi týmito oblasťami, v ktorých štát poskytuje len ochranný rámec pre spotrebiteľov, a predmetnou situáciou je však výrazný rozdiel. V tomto prípade štát uzákonil osobitný právny predpis, zákon EEG z roku 2012, ktorého hlavným účelom nie je ochrana spotrebiteľa. Štát tu zabezpečuje plynulý peňažný tok v rámci daného odvetvia, ktorý má slúžiť cieľom politiky tohto právneho predpisu. Navyše podľa ustálenej judikatúry (67) sa fondy financované z povinných poplatkov zavedených právnou úpravou členského štátu, ktoré sú spravované a rozdeľované v súlade s touto právnou úpravou, považujú za štátne prostriedky v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy aj napriek tomu, že ich spravujú subjekty oddelené od verejných orgánov. Zákon EEG z roku 2012 preto nemožno porovnávať so štátnymi opatreniami, na ktoré štát nemá vplyv alebo ktoré finančne nezabezpečuje.

67

| (128) | Podľa Nemecka je táto situácia podobná situácii vo veci Doux Élevage. Vo veci Doux Élevage Súdny dvor zistil, že príjmy získané z príspevkov neprechádzajú cez štátny rozpočet, že štát sa nevzdáva nijakého príjmu, že tieto finančné prostriedky si po celý čas zachovávajú súkromný charakter a že prípady neplatenia sa musia postúpiť na občianskoprávne súdy (68). Navyše príspevky neboli neprestajne „pod verejnou kontrolou“ a neboli „k dispozícii štátnym orgánom (69)“ a verejné orgány v skutočnosti neboli oprávnené na to, aby vo vzťahu k príspevkom vykonávali inú kontrolu než „kontrolu správnosti a zákonnosti (70)“. Napriek tvrdeniam Nemecka predmetný prípad nie je porovnateľný s vecou Doux Élevage. Rozdiel je v tom, že vo veci Doux Élevage„o použití týchto prostriedkov rozhoduje medziodborová organizácia, pričom sú plne určené na ciele, ktoré sama stanoví. (71)“ V predmetnom prípade štát určil účel príplatku EEG a plne kontroluje aj jeho uplatňovanie. Navyše, kým vo veci Doux Élevage sa francúzske orgány obmedzili na už existujúci dobrovoľný príspevok, ktorý sa stal povinným pre všetky subjekty v príslušných profesiách, v predmetnom prípade štát vytvoril celý mechanizmus výpočtu a vyrovnávania nákladov medzi súkromnými subjektmi. |
| --- | --- |

(128)

Podľa Nemecka je táto situácia podobná situácii vo veci Doux Élevage. Vo veci Doux Élevage Súdny dvor zistil, že príjmy získané z príspevkov neprechádzajú cez štátny rozpočet, že štát sa nevzdáva nijakého príjmu, že tieto finančné prostriedky si po celý čas zachovávajú súkromný charakter a že prípady neplatenia sa musia postúpiť na občianskoprávne súdy (68). Navyše príspevky neboli neprestajne „pod verejnou kontrolou“ a neboli „k dispozícii štátnym orgánom (69)“ a verejné orgány v skutočnosti neboli oprávnené na to, aby vo vzťahu k príspevkom vykonávali inú kontrolu než „kontrolu správnosti a zákonnosti (70)“. Napriek tvrdeniam Nemecka predmetný prípad nie je porovnateľný s vecou Doux Élevage. Rozdiel je v tom, že vo veci Doux Élevage„o použití týchto prostriedkov rozhoduje medziodborová organizácia, pričom sú plne určené na ciele, ktoré sama stanoví. (71)“ V predmetnom prípade štát určil účel príplatku EEG a plne kontroluje aj jeho uplatňovanie. Navyše, kým vo veci Doux Élevage sa francúzske orgány obmedzili na už existujúci dobrovoľný príspevok, ktorý sa stal povinným pre všetky subjekty v príslušných profesiách, v predmetnom prípade štát vytvoril celý mechanizmus výpočtu a vyrovnávania nákladov medzi súkromnými subjektmi.

Doux Élevage

Doux Élevage

68

69

70

Doux Élevage.

Doux Élevage

71

Doux Élevage

| (129) | Pokiaľ ide o posudzovanie štátnej kontroly, Nemecko tvrdí, že Komisia používa slovo „štátna“ nejednoznačne. Ako je dokázané vo veci Doux Élevage, slovo „štátna“ by malo zahŕňať najmä výkonnú zložku, t. j. vládu a administratívne agentúry, ale nie všeobecne platné právne predpisy, ktoré schválil parlament. Len samotná skutočnosť, že štát prijal nariadenie AusglMechV, ešte nepredstavuje štátnu kontrolu. |
| --- | --- |

(129)

Pokiaľ ide o posudzovanie štátnej kontroly, Nemecko tvrdí, že Komisia používa slovo „štátna“ nejednoznačne. Ako je dokázané vo veci Doux Élevage, slovo „štátna“ by malo zahŕňať najmä výkonnú zložku, t. j. vládu a administratívne agentúry, ale nie všeobecne platné právne predpisy, ktoré schválil parlament. Len samotná skutočnosť, že štát prijal nariadenie AusglMechV, ešte nepredstavuje štátnu kontrolu.

Doux Élevage

AusglMechV

| (130) | „Štátne“ kritérium však treba chápať širšie. Po prvé, Súdny dvor opakovane konštatoval, že pojem „štát“, prirodzene, zahŕňa aj zákonodarcu (72). Navyše, ako sa uvádza v odôvodnení 124, štátna kontrola sa vykonáva prostredníctvom súboru regulačných a kontrolných opatrení, ktoré by sa nemali posudzovať samostatne. V predmetnom prípade príslušný právny predpis zachádza do takých podrobností, že systém zabezpečuje štátnu kontrolu bez potreby ďalšieho zapojenia štátnych orgánov. Okrem toho má agentúra BNetzA značné právomoci na to, aby ovplyvnila tento proces. |
| --- | --- |

(130)

„Štátne“ kritérium však treba chápať širšie. Po prvé, Súdny dvor opakovane konštatoval, že pojem „štát“, prirodzene, zahŕňa aj zákonodarcu (72). Navyše, ako sa uvádza v odôvodnení 124, štátna kontrola sa vykonáva prostredníctvom súboru regulačných a kontrolných opatrení, ktoré by sa nemali posudzovať samostatne. V predmetnom prípade príslušný právny predpis zachádza do takých podrobností, že systém zabezpečuje štátnu kontrolu bez potreby ďalšieho zapojenia štátnych orgánov. Okrem toho má agentúra BNetzA značné právomoci na to, aby ovplyvnila tento proces.

72

| (131) | Nemecko, naopak, tvrdí, že zákon EEG z roku 2012 sa výrazne líši od situácie opísanej vo veci Essent. V uvedenom prípade bola výška poplatku stanovená zákonom bez ohľadu na náklady potrebné na jeho pokrytie. Navyše prebytky prevyšujúce sumu 400 miliónov NLG boli presunuté do štátneho rozpočtu. Na rozdiel od toho výšku príplatku EEG stanovujú prevádzkovatelia prenosovej sústavy na základe predaja na spotovom trhu a štát nemá možnosť ovplyvniť ju. Prebytky na účte EEG sa okrem toho ponechávajú v systéme, keďže majú vplyv na výšku príplatku v nasledujúcom roku. |
| --- | --- |

(131)

Nemecko, naopak, tvrdí, že zákon EEG z roku 2012 sa výrazne líši od situácie opísanej vo veci Essent. V uvedenom prípade bola výška poplatku stanovená zákonom bez ohľadu na náklady potrebné na jeho pokrytie. Navyše prebytky prevyšujúce sumu 400 miliónov NLG boli presunuté do štátneho rozpočtu. Na rozdiel od toho výšku príplatku EEG stanovujú prevádzkovatelia prenosovej sústavy na základe predaja na spotovom trhu a štát nemá možnosť ovplyvniť ju. Prebytky na účte EEG sa okrem toho ponechávajú v systéme, keďže majú vplyv na výšku príplatku v nasledujúcom roku.

Essent

| (132) | Ako sa uvádza v odôvodnení 126, štátna kontrola nad zdrojmi neznamená, že musia existovať toky plynúce zo štátneho rozpočtu a do štátneho rozpočtu (73), ktoré zahŕňajú príslušné zdroje. Navyše v predmetnom prípade sa výška príplatku EEG vypočítava v súlade regulačnými ustanoveniami s ohľadom na trhovú cenu, ktorú dostali prevádzkovatelia prenosovej sústavy. Ako je vysvetlené v odôvodnení 13 rozhodnutia o začatí konania, spôsob, akým prevádzkovatelia prenosovej sústavy vypočítavajú príplatok EEG po tom, ako zistia cenu získanú na spotovom trhu, je plne regulovaný a stanovený v zákone EEG z roku 2012. |
| --- | --- |

(132)

Ako sa uvádza v odôvodnení 126, štátna kontrola nad zdrojmi neznamená, že musia existovať toky plynúce zo štátneho rozpočtu a do štátneho rozpočtu (73), ktoré zahŕňajú príslušné zdroje. Navyše v predmetnom prípade sa výška príplatku EEG vypočítava v súlade regulačnými ustanoveniami s ohľadom na trhovú cenu, ktorú dostali prevádzkovatelia prenosovej sústavy. Ako je vysvetlené v odôvodnení 13 rozhodnutia o začatí konania, spôsob, akým prevádzkovatelia prenosovej sústavy vypočítavajú príplatok EEG po tom, ako zistia cenu získanú na spotovom trhu, je plne regulovaný a stanovený v zákone EEG z roku 2012.

73

| (133) | Nemecko okrem toho tvrdí, že kým vo veci Essent bol spravovaním poplatku poverený jeden osobitný orgán, na základe zákona EEG z roku 2012 sa v podstate ukladajú povinnosti neurčitému počtu súkromných subjektov, t. j. prevádzkovateľov siete, prevádzkovateľov prenosovej sústavy a dodávateľov elektriny, pričom tieto povinnosti sú vymedzené len všeobecne. Nejde o poverenie a pri takom veľkom počte súkromných subjektov sa nemožno domnievať, že ich štát určil, aby spravovali tento poplatok. Ako sa uvádza v odôvodnení 118, na spravovanie príplatku EEG boli určení prevádzkovatelia prenosovej sústavy, a žiadne iné subjekty. Navyše podľa všetkého neexistuje žiadny právny dôvod, pre ktorý by členský štát nemohol poveriť spravovaním štátnych zdrojov viac ako jeden subjekt. |
| --- | --- |

(133)

Nemecko okrem toho tvrdí, že kým vo veci Essent bol spravovaním poplatku poverený jeden osobitný orgán, na základe zákona EEG z roku 2012 sa v podstate ukladajú povinnosti neurčitému počtu súkromných subjektov, t. j. prevádzkovateľov siete, prevádzkovateľov prenosovej sústavy a dodávateľov elektriny, pričom tieto povinnosti sú vymedzené len všeobecne. Nejde o poverenie a pri takom veľkom počte súkromných subjektov sa nemožno domnievať, že ich štát určil, aby spravovali tento poplatok. Ako sa uvádza v odôvodnení 118, na spravovanie príplatku EEG boli určení prevádzkovatelia prenosovej sústavy, a žiadne iné subjekty. Navyše podľa všetkého neexistuje žiadny právny dôvod, pre ktorý by členský štát nemohol poveriť spravovaním štátnych zdrojov viac ako jeden subjekt.

Essent

| (134) | Nemecko a zainteresované strany tiež zdôrazňujú údajné rozdiely medzi zákonom EEG z roku 2012 a nedávnym rozsudkom vo veci Vent de Colère!
   (74): vo Francúzsku bol príslušný príspevok vyberaný od odberateľov prostredníctvom štátom spravovaného fondu, zatiaľ čo v Nemecku prevádzkovatelia prenosovej sústavy vyberajú príplatok EEG od súkromných dodávateľov, ktorí ho následne môžu preniesť na odberateľov. Vo Francúzsku bola výška príspevku stanovená ministerskou vyhláškou, zatiaľ čo v Nemecku ju vypočítavajú prevádzkovatelia prenosovej sústavy na základe svojich skutočných nákladov. Vo Francúzsku by v prípade deficitu zasiahol štát, zatiaľ čo v Nemecku budú musieť deficit znášať prevádzkovatelia prenosovej sústavy, kým sa nevykompenzuje zvýšením príplatku v nasledujúcom roku. |
| --- | --- |

(134)

Nemecko a zainteresované strany tiež zdôrazňujú údajné rozdiely medzi zákonom EEG z roku 2012 a nedávnym rozsudkom vo veci Vent de Colère!
   (74): vo Francúzsku bol príslušný príspevok vyberaný od odberateľov prostredníctvom štátom spravovaného fondu, zatiaľ čo v Nemecku prevádzkovatelia prenosovej sústavy vyberajú príplatok EEG od súkromných dodávateľov, ktorí ho následne môžu preniesť na odberateľov. Vo Francúzsku bola výška príspevku stanovená ministerskou vyhláškou, zatiaľ čo v Nemecku ju vypočítavajú prevádzkovatelia prenosovej sústavy na základe svojich skutočných nákladov. Vo Francúzsku by v prípade deficitu zasiahol štát, zatiaľ čo v Nemecku budú musieť deficit znášať prevádzkovatelia prenosovej sústavy, kým sa nevykompenzuje zvýšením príplatku v nasledujúcom roku.

Vent de Colère!

74

| (135) | Tvrdením, že o pomoc zo štátnych zdrojov ide len vtedy, keď má výkonná zložka štátu tieto finančné prostriedky k dispozícii, Nemecko nesprávne vykladá judikatúru. Ako je vysvetlené v odôvodnení 130, pojem „štát“ sa neobmedzuje len na výkonnú zložku, keďže zahŕňa aj zákonodarcu, ani sa nevyžaduje, aby štát mohol disponovať týmito finančnými prostriedkami, akoby boli súčasťou jeho vlastného rozpočtu. Ako vyplýva z odôvodnenia 114, nezáleží na tom, či má subjekt spravujúci štátne zdroje súkromný alebo verejný charakter. Navyše prevádzkovatelia prenosovej sústavy vypočítavajú príplatok EEG na základe svojich nákladov spôsobom, ktorý je stanovený v zákone EEG z roku 2012, a skutočnosť, že štát zaviedol v rámci tohto systému trhový mechanizmus, nemá vplyv na existenciu štátnych zdrojov. Štát určuje aj to, ako postupovať v prípade vzniku deficitu. Je pravda, že štát nespláca deficit sám, ale reguluje a kontroluje spôsob pokrývania deficitu, napokon aj prostredníctvom príplatku EEG. |
| --- | --- |

(135)

Tvrdením, že o pomoc zo štátnych zdrojov ide len vtedy, keď má výkonná zložka štátu tieto finančné prostriedky k dispozícii, Nemecko nesprávne vykladá judikatúru. Ako je vysvetlené v odôvodnení 130, pojem „štát“ sa neobmedzuje len na výkonnú zložku, keďže zahŕňa aj zákonodarcu, ani sa nevyžaduje, aby štát mohol disponovať týmito finančnými prostriedkami, akoby boli súčasťou jeho vlastného rozpočtu. Ako vyplýva z odôvodnenia 114, nezáleží na tom, či má subjekt spravujúci štátne zdroje súkromný alebo verejný charakter. Navyše prevádzkovatelia prenosovej sústavy vypočítavajú príplatok EEG na základe svojich nákladov spôsobom, ktorý je stanovený v zákone EEG z roku 2012, a skutočnosť, že štát zaviedol v rámci tohto systému trhový mechanizmus, nemá vplyv na existenciu štátnych zdrojov. Štát určuje aj to, ako postupovať v prípade vzniku deficitu. Je pravda, že štát nespláca deficit sám, ale reguluje a kontroluje spôsob pokrývania deficitu, napokon aj prostredníctvom príplatku EEG.

| (136) | Nemecko navyše tvrdí, že vo veci Vent de Colère! sa vyžaduje, aby mal štát diskrečnú právomoc kedykoľvek disponovať finančnými prostriedkami, zatiaľ čo podľa zákona EEG z roku 2012 štát, ktorý tento právny predpis len uzákonil, nemá žiadnu takúto diskrečnú právomoc. Podľa Nemecka Komisia nerobí dostatočný rozdiel medzi skutočnými prostriedkami výkonnej kontroly a obyčajnou legislatívnou činnosťou. Štátna kontrola znamená, že štát má diskrečnú právomoc disponovať finančnými prostriedkami. Súdny dvor toto zistenie potvrdzuje aj v bode 21 vo veci Vent de Colère!. |
| --- | --- |

(136)

Nemecko navyše tvrdí, že vo veci Vent de Colère! sa vyžaduje, aby mal štát diskrečnú právomoc kedykoľvek disponovať finančnými prostriedkami, zatiaľ čo podľa zákona EEG z roku 2012 štát, ktorý tento právny predpis len uzákonil, nemá žiadnu takúto diskrečnú právomoc. Podľa Nemecka Komisia nerobí dostatočný rozdiel medzi skutočnými prostriedkami výkonnej kontroly a obyčajnou legislatívnou činnosťou. Štátna kontrola znamená, že štát má diskrečnú právomoc disponovať finančnými prostriedkami. Súdny dvor toto zistenie potvrdzuje aj v bode 21 vo veci Vent de Colère!.

Vent de Colère!

Vent de Colère!

| (137) | O neexistencii štátnej kontroly podľa Nemecka svedčí aj skutočnosť, že štát nemôže určovať výšku príplatku EEG. V skutočnosti výšku príplatku určuje v plnej miere trh, keďže táto výška závisí od príjmu, ktorý prevádzkovatelia prenosovej sústavy získajú z predaja elektriny vyrobenej podľa zákona EEG na spotovom trhu. Komisia uznáva, že štát nie vždy určuje presnú výšku príplatku EEG, ale stanovuje spôsob, akým sa má vypočítať s ohľadom na predajnú cenu elektriny. Navyše štát môže do systému financovania zaviesť trhové mechanizmy bez toho, aby sa vzdal kontroly nad financovaním. Komisia v tejto súvislosti nevidí žiadny rozdiel medzi verejným poplatkom, ktorý stanovili štátne orgány, a právnym záväzkom, ktorý štát uložil na základe právneho predpisu. V obidvoch prípadoch štát riadi presun finančných prostriedkov prostredníctvom právnych predpisov a stanovuje, na aké účely sa tieto finančné prostriedky môžu použiť. |
| --- | --- |

(137)

O neexistencii štátnej kontroly podľa Nemecka svedčí aj skutočnosť, že štát nemôže určovať výšku príplatku EEG. V skutočnosti výšku príplatku určuje v plnej miere trh, keďže táto výška závisí od príjmu, ktorý prevádzkovatelia prenosovej sústavy získajú z predaja elektriny vyrobenej podľa zákona EEG na spotovom trhu. Komisia uznáva, že štát nie vždy určuje presnú výšku príplatku EEG, ale stanovuje spôsob, akým sa má vypočítať s ohľadom na predajnú cenu elektriny. Navyše štát môže do systému financovania zaviesť trhové mechanizmy bez toho, aby sa vzdal kontroly nad financovaním. Komisia v tejto súvislosti nevidí žiadny rozdiel medzi verejným poplatkom, ktorý stanovili štátne orgány, a právnym záväzkom, ktorý štát uložil na základe právneho predpisu. V obidvoch prípadoch štát riadi presun finančných prostriedkov prostredníctvom právnych predpisov a stanovuje, na aké účely sa tieto finančné prostriedky môžu použiť.

| (138) | Komisia preto trvá na svojom posúdení, podľa ktorého je podpora výrobcov elektriny z obnoviteľných zdrojov energie a výroby elektriny z banského plynu prostredníctvom výkupných cien financovaná zo štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(138)

Komisia preto trvá na svojom posúdení, podľa ktorého je podpora výrobcov elektriny z obnoviteľných zdrojov energie a výroby elektriny z banského plynu prostredníctvom výkupných cien financovaná zo štátnych zdrojov.

7.1.4.   Rušivý vplyv na hospodársku súťaž a obchod

Rušivý vplyv na hospodársku súťaž a obchod

| (139) | Napokon sa zdá, že výhody poskytované výrobcom elektriny vyrobenej podľa zákona EEG a energeticky náročným odberateľom narúšajú hospodársku súťaž a ovplyvňujú obchod, keďže títo príjemcovia pôsobia v odvetviach, v ktorých došlo k liberalizácii trhov a v ktorých prebieha obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(139)

Napokon sa zdá, že výhody poskytované výrobcom elektriny vyrobenej podľa zákona EEG a energeticky náročným odberateľom narúšajú hospodársku súťaž a ovplyvňujú obchod, keďže títo príjemcovia pôsobia v odvetviach, v ktorých došlo k liberalizácii trhov a v ktorých prebieha obchod medzi členskými štátmi.

7.1.5.   Záver o existencii štátnej pomoci

Záver o existencii štátnej pomoci

| (140) | Komisia preto dospela k záveru, že zákon EEG z roku 2012 zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 zmluvy v prospech výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG a na základe pravidla BesAR aj v prospech energeticky náročných odberateľov. |
| --- | --- |

(140)

Komisia preto dospela k záveru, že zákon EEG z roku 2012 zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 zmluvy v prospech výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG a na základe pravidla BesAR aj v prospech energeticky náročných odberateľov.

7.2.   Existujúca pomoc/nová pomoc a zákonnosť pomoci

Existujúca pomoc/nová pomoc a zákonnosť pomoci

| (141) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania uviedla, že nemecký zákon o energii z obnoviteľných zdrojov, ktorý nadobudol účinnosť 1. apríla 2000 („zákon EEG z roku 2000“) a bol predchodcom zákona EEG z roku 2012, podľa nej nezahŕňal štátnu pomoc (rozhodnutie Komisie vo veci NN 27/2000) (75). Komisia sa však domnievala, že zmeny zavedené zákonom EEG z roku 2012 boli značné a že pomoc poskytovaná na základe zákona EEG z roku 2012 predstavuje novú pomoc, na ktorú sa predchádzajúce rozhodnutie Komisie nevzťahuje (odôvodnenie 150 rozhodnutia o začatí konania). |
| --- | --- |

(141)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania uviedla, že nemecký zákon o energii z obnoviteľných zdrojov, ktorý nadobudol účinnosť 1. apríla 2000 („zákon EEG z roku 2000“) a bol predchodcom zákona EEG z roku 2012, podľa nej nezahŕňal štátnu pomoc (rozhodnutie Komisie vo veci NN 27/2000) (75). Komisia sa však domnievala, že zmeny zavedené zákonom EEG z roku 2012 boli značné a že pomoc poskytovaná na základe zákona EEG z roku 2012 predstavuje novú pomoc, na ktorú sa predchádzajúce rozhodnutie Komisie nevzťahuje (odôvodnenie 150 rozhodnutia o začatí konania).

75

| (142) | Nemecko a viaceré zainteresované strany však tento záver napadli. |
| --- | --- |

(142)

Nemecko a viaceré zainteresované strany však tento záver napadli.

| (143) | Nemecko a zainteresované strany tvrdia, že následné zmeny, ku ktorým došlo medzi pôvodnou verziou zákona EEG z roku 2000 a zákonom EEG z roku 2012, zásadným spôsobom nezmenili schému pomoci, takže zákon EEG z roku 2012 predstavuje existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(143)

Nemecko a zainteresované strany tvrdia, že následné zmeny, ku ktorým došlo medzi pôvodnou verziou zákona EEG z roku 2000 a zákonom EEG z roku 2012, zásadným spôsobom nezmenili schému pomoci, takže zákon EEG z roku 2012 predstavuje existujúcu pomoc.

| (144) | Nemecko však pripúšťa, že medzi zákonom EEG z roku 2012 a zákonom EEG z roku 2000 existujú dva rozdiely:






  a) | došlo k zmene vyrovnávacieho mechanizmu: pôvodný fyzický tok elektriny vyrobenej podľa zákona EEG smerom k dodávateľom bol nahradený záväzkom prevádzkovateľov prenosovej sústavy, že budú sami predávať elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG na spotovom trhu. Výmenou za zaplatenie príplatku EEG za dané množstvo elektriny môžu dodávatelia elektriny označiť toto množstvo za elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG. Podľa Nemecka to znamená, že dodávatelia elektriny získajú elektrinu „obnoviteľnej kvality“, a teda možnosť ukázať odberateľom, v akom rozsahu zaplatili daný príplatok (pozri § 53 ods. 1 a § 54 ods. 1 zákona EEG z roku 2012); |
| --- | --- | --- |

(144)

Nemecko však pripúšťa, že medzi zákonom EEG z roku 2012 a zákonom EEG z roku 2000 existujú dva rozdiely:

a)

došlo k zmene vyrovnávacieho mechanizmu: pôvodný fyzický tok elektriny vyrobenej podľa zákona EEG smerom k dodávateľom bol nahradený záväzkom prevádzkovateľov prenosovej sústavy, že budú sami predávať elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG na spotovom trhu. Výmenou za zaplatenie príplatku EEG za dané množstvo elektriny môžu dodávatelia elektriny označiť toto množstvo za elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG. Podľa Nemecka to znamená, že dodávatelia elektriny získajú elektrinu „obnoviteľnej kvality“, a teda možnosť ukázať odberateľom, v akom rozsahu zaplatili daný príplatok (pozri § 53 ods. 1 a § 54 ods. 1 zákona EEG z roku 2012);

| b) | v zákone EEG z roku 2000 neexistuje pravidlo BesAR. |
| --- | --- |

b)

v zákone EEG z roku 2000 neexistuje pravidlo BesAR.

| (145) | S výnimkou týchto dvoch rozdielov je mechanizmus opísaný v odôvodneniach 7, 8 a 9 podľa Nemecka rovnaký ako mechanizmus stanovený v zákone EEG z roku 2000. Nemecko konkrétne tvrdí, že základná črta, teda skutočnosť, že dodávatelia elektriny kompenzujú dodatočné náklady prevádzkovateľov prenosovej sústavy z nákupu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG s použitím vlastných finančných prostriedkov, bola už súčasťou zákona EEG z roku 2000. |
| --- | --- |

(145)

S výnimkou týchto dvoch rozdielov je mechanizmus opísaný v odôvodneniach 7, 8 a 9 podľa Nemecka rovnaký ako mechanizmus stanovený v zákone EEG z roku 2000. Nemecko konkrétne tvrdí, že základná črta, teda skutočnosť, že dodávatelia elektriny kompenzujú dodatočné náklady prevádzkovateľov prenosovej sústavy z nákupu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG s použitím vlastných finančných prostriedkov, bola už súčasťou zákona EEG z roku 2000.

| (146) | Komisia trvá na svojom zistení, že štátna pomoc zahrnutá v zákone EEG z roku 2012 predstavuje novú pomoc, lebo tento zákon sa značne líši od zákona EEG z roku 2000. |
| --- | --- |

(146)

Komisia trvá na svojom zistení, že štátna pomoc zahrnutá v zákone EEG z roku 2012 predstavuje novú pomoc, lebo tento zákon sa značne líši od zákona EEG z roku 2000.

| (147) | Zmeny, ktoré uznalo aj Nemecko, konkrétne zmena vyrovnávacieho mechanizmu a zavedenie pravidla BesAR, sú skutočne značné. |
| --- | --- |

(147)

Zmeny, ktoré uznalo aj Nemecko, konkrétne zmena vyrovnávacieho mechanizmu a zavedenie pravidla BesAR, sú skutočne značné.

7.2.1   Zmena vyrovnávacieho mechanizmu

Zmena vyrovnávacieho mechanizmu

| (148) | Komisia v rámci úvodnej poznámky poukazuje na to, že hoci sa v roku 2002 domnievala, že zákon EEG z 2000 nezahŕňa prevod štátnych zdrojov, toto posúdenie bolo vykonané krátko po vynesení rozsudku vo veci PreussenElektra. Rozsudok vo veci PreussenElektra však bol odvtedy objasnený a dokonca obmedzený na základe ďalších rozhodnutí Súdneho dvora: na základe rozhodnutí vo veciach Essent, Vent de Colère! a Elcogás sa zdá, že už v rámci pôvodného vyrovnávacieho mechanizmu boli prevádzkovatelia prenosovej sústavy poverení štátom, aby spravovali schému pomoci, ktorá bola financovaná prostredníctvom príplatku vyberaného od dodávateľov elektriny. |
| --- | --- |

(148)

Komisia v rámci úvodnej poznámky poukazuje na to, že hoci sa v roku 2002 domnievala, že zákon EEG z 2000 nezahŕňa prevod štátnych zdrojov, toto posúdenie bolo vykonané krátko po vynesení rozsudku vo veci PreussenElektra. Rozsudok vo veci PreussenElektra však bol odvtedy objasnený a dokonca obmedzený na základe ďalších rozhodnutí Súdneho dvora: na základe rozhodnutí vo veciach Essent, Vent de Colère! a Elcogás sa zdá, že už v rámci pôvodného vyrovnávacieho mechanizmu boli prevádzkovatelia prenosovej sústavy poverení štátom, aby spravovali schému pomoci, ktorá bola financovaná prostredníctvom príplatku vyberaného od dodávateľov elektriny.

PreussenElektra

PreussenElektra

Essent

Vent de Colère!

Elcogás

| (149) | Rozhodujúcim bodom je, že vyrovnávací mechanizmus sa značne zmenil. Už sa neskladá zo súboru povinností týkajúcich sa fyzických nákupov elektriny (prevádzkovatelia siete od výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG; prevádzkovatelia prenosovej sústavy od prevádzkovateľov siete; dodávatelia elektriny od prevádzkovateľov prenosovej sústavy). Teraz je fyzický prevod prerušený na úrovni prevádzkovateľov prenosovej sústavy, ktorí musia uviesť elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG na trh. Toto uvádzanie na trh sa oddelilo od vyrovnávacieho mechanizmu. V tom ide výlučne o finančné rozdelenie nákladov medzi rôzne subjekty. Štát zveril prevádzkovateľom prenosovej sústavy zodpovednosť za centralizáciu a výpočet týchto nákladov, ako aj za ich vyberanie od dodávateľov elektriny. |
| --- | --- |

(149)

Rozhodujúcim bodom je, že vyrovnávací mechanizmus sa značne zmenil. Už sa neskladá zo súboru povinností týkajúcich sa fyzických nákupov elektriny (prevádzkovatelia siete od výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG; prevádzkovatelia prenosovej sústavy od prevádzkovateľov siete; dodávatelia elektriny od prevádzkovateľov prenosovej sústavy). Teraz je fyzický prevod prerušený na úrovni prevádzkovateľov prenosovej sústavy, ktorí musia uviesť elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG na trh. Toto uvádzanie na trh sa oddelilo od vyrovnávacieho mechanizmu. V tom ide výlučne o finančné rozdelenie nákladov medzi rôzne subjekty. Štát zveril prevádzkovateľom prenosovej sústavy zodpovednosť za centralizáciu a výpočet týchto nákladov, ako aj za ich vyberanie od dodávateľov elektriny.

| (150) | V zákone EEG z roku 2000 sa navyše neuvádzalo nič o tom, či by sa na nákladoch na výrobu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG mali podieľať aj odberatelia elektrickej energie. Toto rozhodnutie bolo ponechané na príslušný regulačný orgán, ktorý v tom čase stále mal právomoc regulovať ceny elektrickej energie pre koncových odberateľov. Na základe zákona EEG z roku 2012 majú dodávatelia vyslovene povolené prenášať náklady na svojich odberateľov, čo de facto všetci robia. |
| --- | --- |

(150)

V zákone EEG z roku 2000 sa navyše neuvádzalo nič o tom, či by sa na nákladoch na výrobu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG mali podieľať aj odberatelia elektrickej energie. Toto rozhodnutie bolo ponechané na príslušný regulačný orgán, ktorý v tom čase stále mal právomoc regulovať ceny elektrickej energie pre koncových odberateľov. Na základe zákona EEG z roku 2012 majú dodávatelia vyslovene povolené prenášať náklady na svojich odberateľov, čo de facto všetci robia.

de facto

| (151) | Navyše agentúra BNetzA, ktorá podľa zákona EEG z roku 2000 nezohrávala žiadnu úlohu, získala právomoc monitorovať tieto finančné toky a presadzovať dodržiavanie zákona EEG z roku 2012, a to najmä na účely ochrany spotrebiteľa. Úrad BAFA, ktorý podľa zákona EEG z roku 2000 tiež nezohrával žiadnu úlohu, rozhoduje o znižovaní príplatku EEG pre určité podniky na základe kritérií stanovených v zákone EEG z roku 2012. |
| --- | --- |

(151)

Navyše agentúra BNetzA, ktorá podľa zákona EEG z roku 2000 nezohrávala žiadnu úlohu, získala právomoc monitorovať tieto finančné toky a presadzovať dodržiavanie zákona EEG z roku 2012, a to najmä na účely ochrany spotrebiteľa. Úrad BAFA, ktorý podľa zákona EEG z roku 2000 tiež nezohrával žiadnu úlohu, rozhoduje o znižovaní príplatku EEG pre určité podniky na základe kritérií stanovených v zákone EEG z roku 2012.

7.2.2.   Pravidlo Besondere Ausgleichsregelung (BesAR)

Pravidlo Besondere Ausgleichsregelung (BesAR)

| (152) | Logickým dôsledkom zaradenia odberateľov elektrickej energie do rozdelenia zaťaženia je zníženie príplatku pre energeticky náročné podniky. Podľa zákona EEG z roku 2012 je úrad BAFA, ktorý podľa zákona EEG z roku 2000 nezohrával žiadnu osobitnú úlohu, zodpovedný za to, aby prostredníctvom administratívnych rozhodnutí potvrdzoval, že príslušné energeticky náročné podniky spĺňajú podmienky pravidla BesAR. Niektoré zainteresované strany tvrdia, že len samotná skutočnosť, že niektorí odberatelia elektrickej energie využívajú znížený príplatok, nemôže mať vplyv na súkromný charakter finančných prostriedkov, ktorými prispievajú do systému. Komisia sa však domnieva, že existencia pravidla BesAR je ďalším dôkazom toho, že zákon EEG z roku 2012 sa už viac nezakladá na nákupných povinnostiach zahŕňajúcich súkromné prostriedky, ale na komplexnom systéme rozdeľovania nákladov, ktorý je do istej miery založený na zohľadňovaní spravodlivého rozdeľovania, riadený štátom a monitorovaný štátnymi orgánmi. |
| --- | --- |

(152)

Logickým dôsledkom zaradenia odberateľov elektrickej energie do rozdelenia zaťaženia je zníženie príplatku pre energeticky náročné podniky. Podľa zákona EEG z roku 2012 je úrad BAFA, ktorý podľa zákona EEG z roku 2000 nezohrával žiadnu osobitnú úlohu, zodpovedný za to, aby prostredníctvom administratívnych rozhodnutí potvrdzoval, že príslušné energeticky náročné podniky spĺňajú podmienky pravidla BesAR. Niektoré zainteresované strany tvrdia, že len samotná skutočnosť, že niektorí odberatelia elektrickej energie využívajú znížený príplatok, nemôže mať vplyv na súkromný charakter finančných prostriedkov, ktorými prispievajú do systému. Komisia sa však domnieva, že existencia pravidla BesAR je ďalším dôkazom toho, že zákon EEG z roku 2012 sa už viac nezakladá na nákupných povinnostiach zahŕňajúcich súkromné prostriedky, ale na komplexnom systéme rozdeľovania nákladov, ktorý je do istej miery založený na zohľadňovaní spravodlivého rozdeľovania, riadený štátom a monitorovaný štátnymi orgánmi.

| (153) | Početné rozdiely medzi zákonom EEG z roku 2000 a zákonom EEG z roku 2012 sú na záver zhrnuté v nasledujúcej tabuľke. Dokazujú, že na základe zákona EEG z roku 2012 vznikol úplne nový systém.







  Znak | Zákon EEG z roku 2000 | Zákon EEG z roku 2012 |
| --- | --- | --- | --- |
| Prenesenie príplatku | Následné povinnosti prevádzkovateľov kupovať elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG | Prenesenie nákladov je oddelené od prevodu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. |
| Vyrovnávací mechanizmus na tretej úrovni | Vyrovnanie nákladov je spojené s nákupom elektriny vyrobenej podľa EEG. | Vyrovnanie nákladov vyplývajúce z predaja elektriny vyrobenej podľa zákona EEG na spotovom trhu |
| Koncoví odberatelia musia znášať náklady, ale niektorí využívajú obmedzenú výšku príplatku. | Neuvádza sa. | Pravidlo BesAR: energeticky nároční odberatelia môžu požiadať o zníženie svojho príplatku. |
| Úloha agentúry BNetzA | Žiadna | Dohľad nad určovaním príplatku a jeho presadzovanie |
| Úloha úradu BAFA | Žiadna | Povoľuje zníženie príplatku. |
| Výška príplatku | 0,2 ct/kWh (2000) | 6,24 ct/kWh (2014) |
| Výkupná cena za elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG | Menej ako 1 mld. EUR (2000). | Viac ako 20 mld. EUR (2013). |

(153)

Početné rozdiely medzi zákonom EEG z roku 2000 a zákonom EEG z roku 2012 sú na záver zhrnuté v nasledujúcej tabuľke. Dokazujú, že na základe zákona EEG z roku 2012 vznikol úplne nový systém.

Znak

Zákon EEG z roku 2000

Zákon EEG z roku 2012

Prenesenie príplatku

Následné povinnosti prevádzkovateľov kupovať elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG

Prenesenie nákladov je oddelené od prevodu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG.

Vyrovnávací mechanizmus na tretej úrovni

Vyrovnanie nákladov je spojené s nákupom elektriny vyrobenej podľa EEG.

Vyrovnanie nákladov vyplývajúce z predaja elektriny vyrobenej podľa zákona EEG na spotovom trhu

Koncoví odberatelia musia znášať náklady, ale niektorí využívajú obmedzenú výšku príplatku.

Neuvádza sa.

Pravidlo BesAR: energeticky nároční odberatelia môžu požiadať o zníženie svojho príplatku.

Úloha agentúry BNetzA

Žiadna

Dohľad nad určovaním príplatku a jeho presadzovanie

Úloha úradu BAFA

Žiadna

Povoľuje zníženie príplatku.

Výška príplatku

0,2 ct/kWh (2000)

6,24 ct/kWh (2014)

Výkupná cena za elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG

Menej ako 1 mld. EUR (2000).

Viac ako 20 mld. EUR (2013).

| (154) | Keďže zákon EEG z roku 2012 sa uplatňuje len na znížené sadzby príplatku EEG poskytnuté na roky 2013 a 2014, štátnu pomoc zahŕňa len zníženie poskytnuté v týchto dvoch rokoch (76). |
| --- | --- |

(154)

Keďže zákon EEG z roku 2012 sa uplatňuje len na znížené sadzby príplatku EEG poskytnuté na roky 2013 a 2014, štátnu pomoc zahŕňa len zníženie poskytnuté v týchto dvoch rokoch (76).

76

7.3.   Zlučiteľnosť s vnútorným trhom

Zlučiteľnosť s vnútorným trhom

| (155) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že štátna pomoc pre výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG by sa mohla vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Vyjadrila však pochybnosti o tom, či by sa poskytnutie takejto pomoci dalo posúdiť nezávisle od jej mechanizmu financovania, t. j. príplatku EEG. Komisia tiež dospela k predbežnému záveru, že príplatok EEG je v rozpore s článkom 30 alebo článkom 110 zmluvy. |
| --- | --- |

(155)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia dospela k záveru, že štátna pomoc pre výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG by sa mohla vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Vyjadrila však pochybnosti o tom, či by sa poskytnutie takejto pomoci dalo posúdiť nezávisle od jej mechanizmu financovania, t. j. príplatku EEG. Komisia tiež dospela k predbežnému záveru, že príplatok EEG je v rozpore s článkom 30 alebo článkom 110 zmluvy.

| (156) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia zároveň vyjadrila pochybnosti o tom, či pravidlo BesAR možno vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(156)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia zároveň vyjadrila pochybnosti o tom, či pravidlo BesAR možno vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 zmluvy.

7.3.1.   Právny základ a rozsah pôsobnosti pre posúdenie zlučiteľnosti pravidla BesAR

Právny základ a rozsah pôsobnosti pre posúdenie zlučiteľnosti pravidla BesAR

| (157) | Posúdenie zlučiteľnosti sa vzťahuje len na novú pomoc poskytnutú na základe zákona EEG z roku 2012. Znížené sadzby príplatku EEG, ktoré boli zaplatené v roku 2012, mali právny základ v administratívnom akte, ktorý vydal úrad BAFA koncom roka 2011. Z tohto dôvodu sa na ne vzťahuje článok 1 písm. b) bod ii) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (77). |
| --- | --- |

(157)

Posúdenie zlučiteľnosti sa vzťahuje len na novú pomoc poskytnutú na základe zákona EEG z roku 2012. Znížené sadzby príplatku EEG, ktoré boli zaplatené v roku 2012, mali právny základ v administratívnom akte, ktorý vydal úrad BAFA koncom roka 2011. Z tohto dôvodu sa na ne vzťahuje článok 1 písm. b) bod ii) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (77).

77

| (158) | Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na znížené sadzby príplatku EEG, ktoré zaplatili železničné podniky. Komisia si vyhradzuje právo posúdiť § 42 zákona o EEG z roku 2012 v osobitnom konaní. |
| --- | --- |

(158)

Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na znížené sadzby príplatku EEG, ktoré zaplatili železničné podniky. Komisia si vyhradzuje právo posúdiť § 42 zákona o EEG z roku 2012 v osobitnom konaní.

| (159) | Komisia posúdila zlučiteľnosť pravidla BesAR s vnútorným trhom na základe oddielov 3.7.2 a 3.7.3 usmernení z roku 2014. |
| --- | --- |

(159)

Komisia posúdila zlučiteľnosť pravidla BesAR s vnútorným trhom na základe oddielov 3.7.2 a 3.7.3 usmernení z roku 2014.

| (160) | Komisia uplatňuje usmernenia z roku 2014 od 1. júla 2014. V týchto usmerneniach sa uvádzajú hmotnoprávne pravidlá týkajúce sa posudzovania znížených sadzieb pri financovaní podpory energie z obnoviteľných zdrojov vrátane znížených sadzieb poskytnutých pred 1. júlom 2014 (bod 248). Skúmaná štátna pomoc sa preto musí posudzovať na základe usmernení z roku 2014. |
| --- | --- |

(160)

Komisia uplatňuje usmernenia z roku 2014 od 1. júla 2014. V týchto usmerneniach sa uvádzajú hmotnoprávne pravidlá týkajúce sa posudzovania znížených sadzieb pri financovaní podpory energie z obnoviteľných zdrojov vrátane znížených sadzieb poskytnutých pred 1. júlom 2014 (bod 248). Skúmaná štátna pomoc sa preto musí posudzovať na základe usmernení z roku 2014.

| (161) | Podľa príslušnej judikatúry je Komisia v špecifickej oblasti štátnej pomoci viazaná usmerneniami a oznámeniami, ktoré vydáva, pokiaľ sa neodchyľujú od pravidiel uvedených v zmluve a pokiaľ ich členské štáty akceptujú (78).Usmernenia z roku 2014 prijalo Nemecko 31. júla 2014. Žiadna zo strán netvrdila, že sa tieto usmernenia odchyľujú od pravidiel uvedených v zmluve. |
| --- | --- |

(161)

Podľa príslušnej judikatúry je Komisia v špecifickej oblasti štátnej pomoci viazaná usmerneniami a oznámeniami, ktoré vydáva, pokiaľ sa neodchyľujú od pravidiel uvedených v zmluve a pokiaľ ich členské štáty akceptujú (78).Usmernenia z roku 2014 prijalo Nemecko 31. júla 2014. Žiadna zo strán netvrdila, že sa tieto usmernenia odchyľujú od pravidiel uvedených v zmluve.

78

| (162) | Zainteresované strany však napadli zákonnosť bodu 248. Domnievajú sa, že uplatňovanie usmernení z roku 2014 na pomoc, ktorá bola poskytnutá pred 1. júlom 2014, je v rozpore s niekoľkými všeobecnými zásadami práva Únie, konkrétne so zásadou právnej istoty a zásadou neretroaktivity kontraproduktívnych opatrení (79), ako aj so zásadou, že štátna pomoc by sa mala posudzovať na základe pravidiel, ktoré boli platné v čase zavedenia schémy pomoci. |
| --- | --- |

(162)

Zainteresované strany však napadli zákonnosť bodu 248. Domnievajú sa, že uplatňovanie usmernení z roku 2014 na pomoc, ktorá bola poskytnutá pred 1. júlom 2014, je v rozpore s niekoľkými všeobecnými zásadami práva Únie, konkrétne so zásadou právnej istoty a zásadou neretroaktivity kontraproduktívnych opatrení (79), ako aj so zásadou, že štátna pomoc by sa mala posudzovať na základe pravidiel, ktoré boli platné v čase zavedenia schémy pomoci.

79

| (163) | Zainteresované strany sa však mýlia, ak sa domnievajú, že druhý odsek bodu 248 predstavuje retroaktívne uplatňovanie. Podľa príslušnej judikatúry sa v práve Únie rozlišuje medzi okamžitým uplatňovaním nového pravidla na budúce účinky prebiehajúcej situácie (80) a retroaktívnym uplatňovaním nového pravidla na situáciu, ktorá sa stala konečnou ešte pred nadobudnutím účinnosti tohto pravidla (označuje sa aj ako existujúca situácia) (81). Navyše podľa ustálenej judikatúry súdov Únie prevádzkovatelia nemôžu nadobudnúť legitímne očakávania, kým inštitúcie neprijmú akt uzatvárajúci administratívny postup, ktorý sa stáva konečným (82). |
| --- | --- |

(163)

Zainteresované strany sa však mýlia, ak sa domnievajú, že druhý odsek bodu 248 predstavuje retroaktívne uplatňovanie. Podľa príslušnej judikatúry sa v práve Únie rozlišuje medzi okamžitým uplatňovaním nového pravidla na budúce účinky prebiehajúcej situácie (80) a retroaktívnym uplatňovaním nového pravidla na situáciu, ktorá sa stala konečnou ešte pred nadobudnutím účinnosti tohto pravidla (označuje sa aj ako existujúca situácia) (81). Navyše podľa ustálenej judikatúry súdov Únie prevádzkovatelia nemôžu nadobudnúť legitímne očakávania, kým inštitúcie neprijmú akt uzatvárajúci administratívny postup, ktorý sa stáva konečným (82).

80

81

82

| (164) | Súdny dvor rozhodol, že neoprávnená štátna pomoc predstavuje prebiehajúcu situáciu. Podľa pravidiel upravujúcich včasné uplatňovanie zákona okamžité uplatnenie nových pravidiel zlučiteľnosti na neoprávnenú pomoc nepredstavuje retroaktívne uplatnenie týchto nových pravidiel (83). |
| --- | --- |

(164)

Súdny dvor rozhodol, že neoprávnená štátna pomoc predstavuje prebiehajúcu situáciu. Podľa pravidiel upravujúcich včasné uplatňovanie zákona okamžité uplatnenie nových pravidiel zlučiteľnosti na neoprávnenú pomoc nepredstavuje retroaktívne uplatnenie týchto nových pravidiel (83).

83

| (165) | Z týchto dôvodov musí Komisia posúdiť pravidlo BesAR na základe usmernení z roku 2014. Nemá diskrečnú právomoc odchýliť sa v rámci svojho posúdenia od týchto usmernení. Keďže rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v úradnom vestníku pred 1. júlom 2014, Komisia vyzvala Nemecko a zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení z roku 2014 na tento prípad. |
| --- | --- |

(165)

Z týchto dôvodov musí Komisia posúdiť pravidlo BesAR na základe usmernení z roku 2014. Nemá diskrečnú právomoc odchýliť sa v rámci svojho posúdenia od týchto usmernení. Keďže rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v úradnom vestníku pred 1. júlom 2014, Komisia vyzvala Nemecko a zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení z roku 2014 na tento prípad.

7.3.1.1.   Pripomienky Nemecka a tretích strán

Pripomienky Nemecka a tretích strán

| (166) | Viaceré zainteresované strany tvrdili, že na obmedzené príplatky EEG by sa nemali vzťahovať usmernenia z roku 2014, ale že Komisia by mala radšej vykonať posúdenie zlučiteľnosti na základe článku 107 ods. 3 písm. b) alebo článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(166)

Viaceré zainteresované strany tvrdili, že na obmedzené príplatky EEG by sa nemali vzťahovať usmernenia z roku 2014, ale že Komisia by mala radšej vykonať posúdenie zlučiteľnosti na základe článku 107 ods. 3 písm. b) alebo článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

| (167) | Po prvé, tieto strany tvrdili, že znížené sadzby príplatku EEG by sa mohli považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, keďže sa nimi podporuje vykonávanie dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu (podpora energie z obnoviteľných zdrojov, ako sa požaduje v smernici 2009/28/ES), alebo ak by sa tento argument neakceptoval, že sú určené na nápravu vážneho narušenia hospodárstva Nemecka (ktorému v dôsledku nákladov na obnoviteľné zdroje energie hrozí deindustrializácia). |
| --- | --- |

(167)

Po prvé, tieto strany tvrdili, že znížené sadzby príplatku EEG by sa mohli považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, keďže sa nimi podporuje vykonávanie dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu (podpora energie z obnoviteľných zdrojov, ako sa požaduje v smernici 2009/28/ES), alebo ak by sa tento argument neakceptoval, že sú určené na nápravu vážneho narušenia hospodárstva Nemecka (ktorému v dôsledku nákladov na obnoviteľné zdroje energie hrozí deindustrializácia).

| (168) | Zainteresované strany tiež tvrdili, že znížené sadzby by sa mohli považovať za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, lebo ich cieľom je podporovať rozvoj výroby energie z obnoviteľných zdrojov a zároveň zabraňovať úniku uhlíka a chrániť priemyselnú základňu v Únii. Príslušné zainteresované strany v tejto súvislosti tvrdia, že pravidlo BesAR je vhodným nástrojom na vyriešenie rôznych aspektov tohto viacnásobného cieľa. Uvádzajú tiež, že tento nástroj je primeraný preto, lebo príjemcovia, ktorí využívajú pravidlo BesAR, stále prispievajú na financovanie. Zároveň tvrdia, že toto opatrenie je primerané preto, lebo dane z elektriny a príplatok EEG sú v podstate podobné (obidva poplatky sa účtujú za spotrebu elektriny) a minimálna sadzba zdaňovania elektriny spotrebovanej podnikmi, ktorú určila Únia a ktorá sa uvádza v tabuľke C prílohy I smernice Rady 2003/96/ES (84), je 0,05 ct/kWh, je teda rovnaká ako minimálna výška príplatku EEG. Napokon, zainteresované strany tvrdia, že zákonom EEG z roku 2012 sa nenarúša hospodárska súťaž ani obchod, keďže tento zákon celkom nezabraňuje narušeniu spôsobenému predovšetkým vyšším príplatkom EEG, ktorý znášajú nemecké podniky, v porovnaní s ekvivalentnými daňami alebo poplatkami, ktoré platia podniky v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

(168)

Zainteresované strany tiež tvrdili, že znížené sadzby by sa mohli považovať za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, lebo ich cieľom je podporovať rozvoj výroby energie z obnoviteľných zdrojov a zároveň zabraňovať úniku uhlíka a chrániť priemyselnú základňu v Únii. Príslušné zainteresované strany v tejto súvislosti tvrdia, že pravidlo BesAR je vhodným nástrojom na vyriešenie rôznych aspektov tohto viacnásobného cieľa. Uvádzajú tiež, že tento nástroj je primeraný preto, lebo príjemcovia, ktorí využívajú pravidlo BesAR, stále prispievajú na financovanie. Zároveň tvrdia, že toto opatrenie je primerané preto, lebo dane z elektriny a príplatok EEG sú v podstate podobné (obidva poplatky sa účtujú za spotrebu elektriny) a minimálna sadzba zdaňovania elektriny spotrebovanej podnikmi, ktorú určila Únia a ktorá sa uvádza v tabuľke C prílohy I smernice Rady 2003/96/ES (84), je 0,05 ct/kWh, je teda rovnaká ako minimálna výška príplatku EEG. Napokon, zainteresované strany tvrdia, že zákonom EEG z roku 2012 sa nenarúša hospodárska súťaž ani obchod, keďže tento zákon celkom nezabraňuje narušeniu spôsobenému predovšetkým vyšším príplatkom EEG, ktorý znášajú nemecké podniky, v porovnaní s ekvivalentnými daňami alebo poplatkami, ktoré platia podniky v iných členských štátoch.

84

| (169) | Pokiaľ ide o uplatňovanie článku 107 ods. 3 písm. b) a článku 107 ods. 3 psím. c), Nemecko predložilo vo svojej odpovedi na rozhodnutie Komisie o začatí konania podobné argumenty. |
| --- | --- |

(169)

Pokiaľ ide o uplatňovanie článku 107 ods. 3 písm. b) a článku 107 ods. 3 psím. c), Nemecko predložilo vo svojej odpovedi na rozhodnutie Komisie o začatí konania podobné argumenty.

| (170) | Po druhé, zainteresované strany tvrdia, že Komisia nemôže skúmať znížené sadzby oddelene podľa iného právneho základu pre zlučiteľnosť, než je ten, ktorý bol použitý na preskúmanie podpory elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. Komisia skôr mala znížené sadzby, ktoré sú súčasťou financovania, posúdiť (a schváliť) spoločne s podporou energie z obnoviteľných zdrojov v rozhodnutí o začatí konania. V rámci tohto vysvetlenia sa odkazuje na judikatúru Súdneho dvora, podľa ktorej musí Komisia zohľadniť metódu financovania pomoci v prípade, ak je táto metóda neoddeliteľnou súčasťou opatrenia (85). |
| --- | --- |

(170)

Po druhé, zainteresované strany tvrdia, že Komisia nemôže skúmať znížené sadzby oddelene podľa iného právneho základu pre zlučiteľnosť, než je ten, ktorý bol použitý na preskúmanie podpory elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. Komisia skôr mala znížené sadzby, ktoré sú súčasťou financovania, posúdiť (a schváliť) spoločne s podporou energie z obnoviteľných zdrojov v rozhodnutí o začatí konania. V rámci tohto vysvetlenia sa odkazuje na judikatúru Súdneho dvora, podľa ktorej musí Komisia zohľadniť metódu financovania pomoci v prípade, ak je táto metóda neoddeliteľnou súčasťou opatrenia (85).

85

| (171) | Po tretie, ak by sa aj mali uplatniť usmernenia z roku 2014, zainteresované strany vzhľadom na body 248 a 250 týchto usmernení tvrdia, že tieto usmernenia by sa mohli retroaktívne uplatňovať len na neoprávnenú pomoc, ale nie na existujúcu pomoc. Keby však aj obmedzené príplatky EEG predstavovali štátnu pomoc (čo je sporné), museli by sa považovať za existujúcu pomoc vzhľadom na to, že Komisia ich vo veci NN 27/2000 (86) bezvýhradne schválila. |
| --- | --- |

(171)

Po tretie, ak by sa aj mali uplatniť usmernenia z roku 2014, zainteresované strany vzhľadom na body 248 a 250 týchto usmernení tvrdia, že tieto usmernenia by sa mohli retroaktívne uplatňovať len na neoprávnenú pomoc, ale nie na existujúcu pomoc. Keby však aj obmedzené príplatky EEG predstavovali štátnu pomoc (čo je sporné), museli by sa považovať za existujúcu pomoc vzhľadom na to, že Komisia ich vo veci NN 27/2000 (86) bezvýhradne schválila.

86

| (172) | Po štvrté, zainteresované strany tvrdia, že usmernenia z roku 2014, najmä pravidlá týkajúce sa plánov úprav v oddiele 3.7.3, by sa mali vykladať tak, aby sa ochránili legitímne očakávania príjemcov: inými slovami, progresívna úprava by mala byť v rokoch 2013 a 2014 dostatočne malá, aby sa vylúčilo vrátenie pomoci. Takéto legitímne očakávania podľa zainteresovaných strán vyplynuli z rozhodnutia Komisie vo veci NN 27/2000. |
| --- | --- |

(172)

Po štvrté, zainteresované strany tvrdia, že usmernenia z roku 2014, najmä pravidlá týkajúce sa plánov úprav v oddiele 3.7.3, by sa mali vykladať tak, aby sa ochránili legitímne očakávania príjemcov: inými slovami, progresívna úprava by mala byť v rokoch 2013 a 2014 dostatočne malá, aby sa vylúčilo vrátenie pomoci. Takéto legitímne očakávania podľa zainteresovaných strán vyplynuli z rozhodnutia Komisie vo veci NN 27/2000.

7.3.1.2.   Posúdenie

Posúdenie

| (173) | Tieto argumenty nemôžu zmeniť posúdenie uvedené v tomto rozhodnutí v súvislosti s uplatniteľnosťou usmernení z roku 2014, ktoré sa uvádza v odôvodneniach 157 až 165. |
| --- | --- |

(173)

Tieto argumenty nemôžu zmeniť posúdenie uvedené v tomto rozhodnutí v súvislosti s uplatniteľnosťou usmernení z roku 2014, ktoré sa uvádza v odôvodneniach 157 až 165.

| (174) | Po prvé, pokiaľ ide o uplatňovanie článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, v bode 10 usmernení z roku 2014 sa uvádza, že v týchto osobitných usmerneniach „Komisia stanovuje podmienky, za ktorých sa pomoc v oblasti energetiky a životného prostredia môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.“ Podľa Súdneho dvora „Komisia môže prijať postupy, v ktorých upraví spôsoby využívania svojej diskrečnej právomoci vo forme opatrení, akými sú usmernenia, pokiaľ tieto opatrenia obsahujú pravidlá upravujúce postoje, ktoré táto inštitúcia zaujme, a neodchyľujú sa od ustanovení zmluvy.“ (87) Keďže v usmerneniach z roku 2014 sa všeobecným a transparentným spôsobom stanovujú ex ante podmienky zlučiteľnosti týkajúce sa udelenia výnimky, ktoré sú stanovené v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, Komisia je povinná uplatniť tieto usmernenia. |
| --- | --- |

(174)

Po prvé, pokiaľ ide o uplatňovanie článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, v bode 10 usmernení z roku 2014 sa uvádza, že v týchto osobitných usmerneniach „Komisia stanovuje podmienky, za ktorých sa pomoc v oblasti energetiky a životného prostredia môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.“ Podľa Súdneho dvora „Komisia môže prijať postupy, v ktorých upraví spôsoby využívania svojej diskrečnej právomoci vo forme opatrení, akými sú usmernenia, pokiaľ tieto opatrenia obsahujú pravidlá upravujúce postoje, ktoré táto inštitúcia zaujme, a neodchyľujú sa od ustanovení zmluvy.“ (87) Keďže v usmerneniach z roku 2014 sa všeobecným a transparentným spôsobom stanovujú ex ante podmienky zlučiteľnosti týkajúce sa udelenia výnimky, ktoré sú stanovené v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, Komisia je povinná uplatniť tieto usmernenia.

Komisia stanovuje podmienky, za ktorých sa pomoc v oblasti energetiky a životného prostredia môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy

Komisia môže prijať postupy, v ktorých upraví spôsoby využívania svojej diskrečnej právomoci vo forme opatrení, akými sú usmernenia, pokiaľ tieto opatrenia obsahujú pravidlá upravujúce postoje, ktoré táto inštitúcia zaujme, a neodchyľujú sa od ustanovení zmluvy

87

ex ante

| (175) | Nie je tu žiadny priestor na analogické uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa zdaňovania elektriny, lebo usmernenia z roku 2014 obsahujú úplný súbor pravidiel, ktoré sú zamerané na posudzovanie zníženia príplatkov za obnoviteľné zdroje energie. |
| --- | --- |

(175)

Nie je tu žiadny priestor na analogické uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa zdaňovania elektriny, lebo usmernenia z roku 2014 obsahujú úplný súbor pravidiel, ktoré sú zamerané na posudzovanie zníženia príplatkov za obnoviteľné zdroje energie.

| (176) | Pokiaľ ide o výnimky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, v usmerneniach z roku 2014 sa neuvádzajú žiadne kritériá, pokiaľ ide o spôsob, akým bude Komisia vykonávať svoju diskrečnú právomoc pri uplatňovaní článku 107 ods. 3 písm. b). Je pravda, že Komisia prijala oznámenie s názvom Kritériá pre analýzu zlučiteľnosti štátnej pomoci na podporu vykonávania dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu s vnútorným trhom (88), ktoré sa uplatňuje od 1. júla 2014. Podľa bodu 52 tohto oznámenia však „v prípade pomoci, ktorá nebola notifikovaná, Komisia uplatní toto oznámenie, ak bola pomoc poskytnutá po nadobudnutí jeho účinnosti, a platné pravidlá účinné v čase poskytnutia pomoci vo všetkých ostatných prípadoch.“ To znamená, že kritériá stanovené v oznámení nemožno uplatniť na znížené sadzby príplatku, ktoré sa skúmajú v tomto rozhodnutí. Komisia musí namiesto toho uplatniť pravidlá stanovené v usmerneniach z roku 2008 (89). |
| --- | --- |

(176)

Pokiaľ ide o výnimky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, v usmerneniach z roku 2014 sa neuvádzajú žiadne kritériá, pokiaľ ide o spôsob, akým bude Komisia vykonávať svoju diskrečnú právomoc pri uplatňovaní článku 107 ods. 3 písm. b). Je pravda, že Komisia prijala oznámenie s názvom Kritériá pre analýzu zlučiteľnosti štátnej pomoci na podporu vykonávania dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu s vnútorným trhom (88), ktoré sa uplatňuje od 1. júla 2014. Podľa bodu 52 tohto oznámenia však „v prípade pomoci, ktorá nebola notifikovaná, Komisia uplatní toto oznámenie, ak bola pomoc poskytnutá po nadobudnutí jeho účinnosti, a platné pravidlá účinné v čase poskytnutia pomoci vo všetkých ostatných prípadoch.“ To znamená, že kritériá stanovené v oznámení nemožno uplatniť na znížené sadzby príplatku, ktoré sa skúmajú v tomto rozhodnutí. Komisia musí namiesto toho uplatniť pravidlá stanovené v usmerneniach z roku 2008 (89).

88

v prípade pomoci, ktorá nebola notifikovaná, Komisia uplatní toto oznámenie, ak bola pomoc poskytnutá po nadobudnutí jeho účinnosti, a platné pravidlá účinné v čase poskytnutia pomoci vo všetkých ostatných prípadoch

89

| (177) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti o tom, či podľa bodov 147 až 150 usmernení z roku 2008 možno považovať pravidlo BesAR za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy. Tieto pochybnosti vznikli najmä preto, lebo znížené sadzby podľa všetkého nesúviseli so žiadnym projektom a a fortiori so žiadnym projektom, ktorý by bol „konkrétny a jasne definovaný z hľadiska podmienok jeho implementácie“. Okrem toho ostalo rozhodne sporné, či by sa takýto projekt mohol považovať za projekt „spoločného európskeho záujmu“, teda či by poskytnutá výhoda bola prospešná pre Úniu ako celok. Na záver bolo diskutabilné, či by predmetná pomoc, konkrétne znížené sadzby príplatku EEG, „stimulovala realizáciu takéhoto projektu“ (odôvodnenia 211 a 212 rozhodnutia o začatí konania). |
| --- | --- |

(177)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti o tom, či podľa bodov 147 až 150 usmernení z roku 2008 možno považovať pravidlo BesAR za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy. Tieto pochybnosti vznikli najmä preto, lebo znížené sadzby podľa všetkého nesúviseli so žiadnym projektom a a fortiori so žiadnym projektom, ktorý by bol „konkrétny a jasne definovaný z hľadiska podmienok jeho implementácie“. Okrem toho ostalo rozhodne sporné, či by sa takýto projekt mohol považovať za projekt „spoločného európskeho záujmu“, teda či by poskytnutá výhoda bola prospešná pre Úniu ako celok. Na záver bolo diskutabilné, či by predmetná pomoc, konkrétne znížené sadzby príplatku EEG, „stimulovala realizáciu takéhoto projektu“ (odôvodnenia 211 a 212 rozhodnutia o začatí konania).

a fortiori

konkrétny a jasne definovaný z hľadiska podmienok jeho implementácie

spoločného európskeho záujmu

stimulovala realizáciu takéhoto projektu

| (178) | Tieto pochybnosti sa nezmiernili. Nemecko tvrdí, že dosahovanie cieľov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie aj zachovanie priemyselnej konkurencieschopnosti treba považovať minimálne za jeden projekt spoločného európskeho záujmu. Nemecko odkazuje na stratégiu Európa 2020, ktorú vypracovala Komisia a v ktorej sa „podporovanie ekologickejšieho a konkurencieschopnejšieho hospodárstva, ktoré efektívnejšie využíva zdroje“ považuje za prioritu (90). Nech sú však ciele tejto politiky akokoľvek dôležité, rozvoj obnoviteľných zdrojov energie a podpora konkurencieschopnosti sa v doslovnom zmysle nemôžu chápať ako konkrétne projekty. Takéto projekty by bolo možné ešte ťažšie vymedziť z hľadiska ich realizácie vrátane ich účastníkov, ich cieľov a účinkov, ako sa vyžaduje v bode 147 písm. a) usmernení z roku 2008. Ak by sa projekty spoločného európskeho záujmu chápali tak, že zahŕňajú len ciele politiky ako také, obmedzenia uvedené v článku 107 ods. 3 písm. b) by prekračovali rámec ich znenia a požiadavka zamerania na konkrétny a jasne definovaný projekt by nedávala zmysel. To by bolo v rozpore s „potrebou úzkeho výkladu výnimiek zo všeobecnej zásady, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom“ (91). |
| --- | --- |

(178)

Tieto pochybnosti sa nezmiernili. Nemecko tvrdí, že dosahovanie cieľov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie aj zachovanie priemyselnej konkurencieschopnosti treba považovať minimálne za jeden projekt spoločného európskeho záujmu. Nemecko odkazuje na stratégiu Európa 2020, ktorú vypracovala Komisia a v ktorej sa „podporovanie ekologickejšieho a konkurencieschopnejšieho hospodárstva, ktoré efektívnejšie využíva zdroje“ považuje za prioritu (90). Nech sú však ciele tejto politiky akokoľvek dôležité, rozvoj obnoviteľných zdrojov energie a podpora konkurencieschopnosti sa v doslovnom zmysle nemôžu chápať ako konkrétne projekty. Takéto projekty by bolo možné ešte ťažšie vymedziť z hľadiska ich realizácie vrátane ich účastníkov, ich cieľov a účinkov, ako sa vyžaduje v bode 147 písm. a) usmernení z roku 2008. Ak by sa projekty spoločného európskeho záujmu chápali tak, že zahŕňajú len ciele politiky ako také, obmedzenia uvedené v článku 107 ods. 3 písm. b) by prekračovali rámec ich znenia a požiadavka zamerania na konkrétny a jasne definovaný projekt by nedávala zmysel. To by bolo v rozpore s „potrebou úzkeho výkladu výnimiek zo všeobecnej zásady, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom“ (91).

90

projekty

potrebou úzkeho výkladu výnimiek zo všeobecnej zásady, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom

91

| (179) | Čo je však dôležitejšie, podľa jasného vyjadrenia Všeobecného súdu vo veci Hotel Cipriani „sa na opatrenie pomoci môže vzťahovať výnimka stanovená v [článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy], iba ak v zásade nezvýhodňuje hospodárske subjekty členského štátu, ale predstavuje výhodu pre celé Spoločenstvo.“ Toto kritérium nie je splnené v prípade, ak je cieľom vnútroštátnej schémy pomoci len zlepšiť konkurencieschopnosť dotknutých podnikov (92). Účelom pravidla BesAR je len zmierniť nákladové zaťaženie energeticky intenzívnych podnikov v Nemecku, a tým zlepšiť ich konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

(179)

Čo je však dôležitejšie, podľa jasného vyjadrenia Všeobecného súdu vo veci Hotel Cipriani „sa na opatrenie pomoci môže vzťahovať výnimka stanovená v [článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy], iba ak v zásade nezvýhodňuje hospodárske subjekty členského štátu, ale predstavuje výhodu pre celé Spoločenstvo.“ Toto kritérium nie je splnené v prípade, ak je cieľom vnútroštátnej schémy pomoci len zlepšiť konkurencieschopnosť dotknutých podnikov (92). Účelom pravidla BesAR je len zmierniť nákladové zaťaženie energeticky intenzívnych podnikov v Nemecku, a tým zlepšiť ich konkurencieschopnosť.

Hotel Cipriani „sa na opatrenie pomoci môže vzťahovať výnimka stanovená v [článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy], iba ak v zásade nezvýhodňuje hospodárske subjekty členského štátu, ale predstavuje výhodu pre celé Spoločenstvo.“

92

| (180) | Napokon, vzhľadom na potrebu úzkeho výkladu výnimiek zo všeobecnej zásady, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, ktorá sa uvádza v odôvodnení 178, len samotnú skutočnosť, že sa zvyšujú náklady na elektrinu pre veľký počet priemyselných odberateľov, nemožno považovať za závažné narušenie hospodárstva dotknutého členského štátu. |
| --- | --- |

(180)

Napokon, vzhľadom na potrebu úzkeho výkladu výnimiek zo všeobecnej zásady, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, ktorá sa uvádza v odôvodnení 178, len samotnú skutočnosť, že sa zvyšujú náklady na elektrinu pre veľký počet priemyselných odberateľov, nemožno považovať za závažné narušenie hospodárstva dotknutého členského štátu.

| (181) | Komisia preto nemohla schváliť pravidlo BesAR v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. b) zmluvy. |
| --- | --- |

(181)

Komisia preto nemohla schváliť pravidlo BesAR v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. b) zmluvy.

| (182) | Po druhé, pokiaľ ide o argument zhrnutý v odôvodnení 170, pomoc poskytnutá energeticky náročným podnikom prostredníctvom nižších príplatkov EEG sa jednoznačne líši a je oddeliteľná od podpory energie z obnoviteľných zdrojov. Ide o dve rôzne skupiny príjemcov uvedených dvoch druhov pomoci. Okrem toho znížené sadzby neslúžia priamo na financovanie podpory energie z obnoviteľných zdrojov, ale naopak, v skutočnosti sú v rozpore s týmto účelom, keďže ich bezprostredným účinkom je zníženie príjmov, ktoré sú k dispozícii na financovanie obnoviteľných zdrojov energie. Dokazuje to aj skutočnosť, že v snahe zabezpečiť financovanie sa príplatok EEG musel zvýšiť pre všetkých ostatných nezvýhodnených odberateľov. |
| --- | --- |

(182)

Po druhé, pokiaľ ide o argument zhrnutý v odôvodnení 170, pomoc poskytnutá energeticky náročným podnikom prostredníctvom nižších príplatkov EEG sa jednoznačne líši a je oddeliteľná od podpory energie z obnoviteľných zdrojov. Ide o dve rôzne skupiny príjemcov uvedených dvoch druhov pomoci. Okrem toho znížené sadzby neslúžia priamo na financovanie podpory energie z obnoviteľných zdrojov, ale naopak, v skutočnosti sú v rozpore s týmto účelom, keďže ich bezprostredným účinkom je zníženie príjmov, ktoré sú k dispozícii na financovanie obnoviteľných zdrojov energie. Dokazuje to aj skutočnosť, že v snahe zabezpečiť financovanie sa príplatok EEG musel zvýšiť pre všetkých ostatných nezvýhodnených odberateľov.

| (183) | Po tretie, pokiaľ ide o argument zhrnutý v odôvodnení 171, pravidlo BesAR sa musí považovať za neoprávnenú pomoc, ktorá patrí do pôsobnosti bodu 248 usmernení z roku 2014: ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 141 a nasl., na základe zákona EEG z roku 2012 došlo k značnej zmene schémy pomoci, ktorú Komisia schválila v rámci rozhodnutia prijatého vo veci NN 27/2000. |
| --- | --- |

(183)

Po tretie, pokiaľ ide o argument zhrnutý v odôvodnení 171, pravidlo BesAR sa musí považovať za neoprávnenú pomoc, ktorá patrí do pôsobnosti bodu 248 usmernení z roku 2014: ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 141 a nasl., na základe zákona EEG z roku 2012 došlo k značnej zmene schémy pomoci, ktorú Komisia schválila v rámci rozhodnutia prijatého vo veci NN 27/2000.

a nasl.

| (184) | Štvrtý argument týkajúci sa legitímnych očakávaní príjemcov sa hlbšie skúma v odôvodnení 257, keďže sa týka len vrátenia pomoci. |
| --- | --- |

(184)

Štvrtý argument týkajúci sa legitímnych očakávaní príjemcov sa hlbšie skúma v odôvodnení 257, keďže sa týka len vrátenia pomoci.

7.3.1.3.   Alternatívne posúdenie podľa usmernení z roku 2008

Alternatívne posúdenie podľa usmernení z roku 2008

| (185) | Všeobecný súd pri viacerých príležitostiach a v rozpore s judikatúrou Súdneho dvora konštatoval, že neoprávnenú pomoc treba posudzovať na základe pravidiel, ktoré platili v čase jej poskytnutia. Komisia preto vykonala alternatívne posúdenie podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy na základe usmernení z roku 2008. |
| --- | --- |

(185)

Všeobecný súd pri viacerých príležitostiach a v rozpore s judikatúrou Súdneho dvora konštatoval, že neoprávnenú pomoc treba posudzovať na základe pravidiel, ktoré platili v čase jej poskytnutia. Komisia preto vykonala alternatívne posúdenie podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy na základe usmernení z roku 2008.

| (186) | Výsledkom je, že Komisia by musela vyhlásiť prevádzkovú pomoc poskytnutú na základe pravidla BesAR za nezlučiteľnú v plnom rozsahu, a to z dôvodov uvedených v odôvodnení 187 a nasl. |
| --- | --- |

(186)

Výsledkom je, že Komisia by musela vyhlásiť prevádzkovú pomoc poskytnutú na základe pravidla BesAR za nezlučiteľnú v plnom rozsahu, a to z dôvodov uvedených v odôvodnení 187 a nasl.

a nasl.

| (187) | V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza, že v čase jeho prijatia neexistovali žiadne osobitné pravidlá štátnej pomoci, na základe ktorých by sa uznávalo, že výnimky alebo znížené sadzby súvisiace s poplatkami, ktoré slúžia na financovanie podpory obnoviteľných zdrojov energie, možno považovať za nevyhnutné na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, a preto by mali byť povolené na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(187)

V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza, že v čase jeho prijatia neexistovali žiadne osobitné pravidlá štátnej pomoci, na základe ktorých by sa uznávalo, že výnimky alebo znížené sadzby súvisiace s poplatkami, ktoré slúžia na financovanie podpory obnoviteľných zdrojov energie, možno považovať za nevyhnutné na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, a preto by mali byť povolené na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

| (188) | Okrem toho Komisia zakázala podobnú prevádzkovú pomoc, ktorú oznámilo Rakúsko v roku 2011 (93). Tento zákaz je v súlade s judikatúrou Súdneho dvora, podľa ktorej prevádzková pomoc ako taká ovplyvňuje obchodné podmienky do takej miery, ktorá je v rozpore so spoločným záujmom, a preto ju nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom (94). Komisia v tomto rozhodnutí zároveň vysvetlila, prečo nie je možné použiť analógiu s pravidlami týkajúcimi sa zdaňovania elektriny. |
| --- | --- |

(188)

Okrem toho Komisia zakázala podobnú prevádzkovú pomoc, ktorú oznámilo Rakúsko v roku 2011 (93). Tento zákaz je v súlade s judikatúrou Súdneho dvora, podľa ktorej prevádzková pomoc ako taká ovplyvňuje obchodné podmienky do takej miery, ktorá je v rozpore so spoločným záujmom, a preto ju nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom (94). Komisia v tomto rozhodnutí zároveň vysvetlila, prečo nie je možné použiť analógiu s pravidlami týkajúcimi sa zdaňovania elektriny.

93

94

| (189) | Z uvedených dôvodov Komisia nemohla povoliť predmetnú pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy ani na základe hmotnoprávnych pravidiel platných v čase poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

(189)

Z uvedených dôvodov Komisia nemohla povoliť predmetnú pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy ani na základe hmotnoprávnych pravidiel platných v čase poskytnutia pomoci.

7.3.2.   Náklady vyplývajúce z podpory energie z obnoviteľných zdrojov

Náklady vyplývajúce z podpory energie z obnoviteľných zdrojov

| (190) | Podľa bodu 184 usmernení z roku 2014 možno znížené sadzby poskytnúť len v súvislosti s nákladmi vyplývajúcimi z podpory energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(190)

Podľa bodu 184 usmernení z roku 2014 možno znížené sadzby poskytnúť len v súvislosti s nákladmi vyplývajúcimi z podpory energie z obnoviteľných zdrojov.

| (191) | Ako však Komisia uviedla vo svojom rozhodnutí v prípade pomoci SA.38632 (2014/N), ktoré sa týkalo zákona EEG z roku 2014 (ďalej len „rozhodnutie o zákone EEG z roku 2014“), príplatok EEG slúži aj na financovanie podpory výroby elektriny z banského plynu. Banský plyn nie je obnoviteľný zdroj energie v zmysle bodu 19 ods. 5 usmernení z roku 2014. Na znížené sadzby príplatkov určených na financovanie podpory iných zdrojov energie sa oddiel 3.7.2 usmernení z roku 2014 nevzťahuje (95). |
| --- | --- |

(191)

Ako však Komisia uviedla vo svojom rozhodnutí v prípade pomoci SA.38632 (2014/N), ktoré sa týkalo zákona EEG z roku 2014 (ďalej len „rozhodnutie o zákone EEG z roku 2014“), príplatok EEG slúži aj na financovanie podpory výroby elektriny z banského plynu. Banský plyn nie je obnoviteľný zdroj energie v zmysle bodu 19 ods. 5 usmernení z roku 2014. Na znížené sadzby príplatkov určených na financovanie podpory iných zdrojov energie sa oddiel 3.7.2 usmernení z roku 2014 nevzťahuje (95).

95

| (192) | V tejto súvislosti Nemecko v kontexte notifikačného postupu v prípade pomoci SA.38632 (2014/N) uviedlo, že nedôjde k žiadnemu zníženiu pri financovaní podpory elektriny z banského plynu, keďže podľa zákona EEG z roku 2014 energeticky náročné podniky musia zaplatiť plnú výšku príplatku za prvú spotrebovanú GWh v každom dotknutom mieste spotreby. Príjem z príplatku v plnej výške za prvú GWh je skutočne vyšší ako výška dotácie, ktorá sa platí v súvislosti s elektrinou vyrobenou z banského plynu (96). |
| --- | --- |

(192)

V tejto súvislosti Nemecko v kontexte notifikačného postupu v prípade pomoci SA.38632 (2014/N) uviedlo, že nedôjde k žiadnemu zníženiu pri financovaní podpory elektriny z banského plynu, keďže podľa zákona EEG z roku 2014 energeticky náročné podniky musia zaplatiť plnú výšku príplatku za prvú spotrebovanú GWh v každom dotknutom mieste spotreby. Príjem z príplatku v plnej výške za prvú GWh je skutočne vyšší ako výška dotácie, ktorá sa platí v súvislosti s elektrinou vyrobenou z banského plynu (96).

96

| (193) | V roku 2012 výška podpory banského plynu (41,4 milióna EUR) predstavovala 0,25 % celkovej výšky podpory, ktorá bola na tento rok poskytnutá podľa zákona EEG z roku 2012. Podľa prognóz je pravdepodobné, že objem banského plynu ostane v budúcnosti konštantný, alebo dokonca mierne klesne (97). |
| --- | --- |

(193)

V roku 2012 výška podpory banského plynu (41,4 milióna EUR) predstavovala 0,25 % celkovej výšky podpory, ktorá bola na tento rok poskytnutá podľa zákona EEG z roku 2012. Podľa prognóz je pravdepodobné, že objem banského plynu ostane v budúcnosti konštantný, alebo dokonca mierne klesne (97).

97

| (194) | Komisia na základe toho zistila, že pre príjemcov, ktorí využívajú pravidlo BesAR podľa zákona EEG roku 2014, by výška príplatku EEG zaplateného za prvú spotrebovanú GWh výrazne prekračovala výšku podpory banského plynu (98). Komisia navyše dospela k záveru, že keď sa percento podpory EEG vyplatenej za banský plyn (0,25 %) vynásobí výškou príplatku EEG (6,24 ct/kWh v roku 2014), výsledok je 0,016 ct/kWh. Táto suma nedosahuje výšku minimálneho príspevku, ktorú príjemcovia využívajúci pravidlo BesAR museli zaplatiť dokonca aj nad rámec prvej spotrebovanej GWh (0,05 ct/kWh) (99). |
| --- | --- |

(194)

Komisia na základe toho zistila, že pre príjemcov, ktorí využívajú pravidlo BesAR podľa zákona EEG roku 2014, by výška príplatku EEG zaplateného za prvú spotrebovanú GWh výrazne prekračovala výšku podpory banského plynu (98). Komisia navyše dospela k záveru, že keď sa percento podpory EEG vyplatenej za banský plyn (0,25 %) vynásobí výškou príplatku EEG (6,24 ct/kWh v roku 2014), výsledok je 0,016 ct/kWh. Táto suma nedosahuje výšku minimálneho príspevku, ktorú príjemcovia využívajúci pravidlo BesAR museli zaplatiť dokonca aj nad rámec prvej spotrebovanej GWh (0,05 ct/kWh) (99).

98

99

| (195) | V zákone EEG z roku 2012 sa uvádzajú dve alternatívne obmedzenia. Podľa prvej alternatívy (§ 41 ods. 3 bod 1), ktorou je degresívne obmedzenie, musia príjemcovia stále platiť plnú výšku príplatku za prvú spotrebovanú GWh, pričom minimálna výška príplatku, ktorú treba zaplatiť za spotrebu prevyšujúcu 100 spotrebovaných GWh, je 0,05 ct/kWh. Podľa druhej alternatívy (§ 41 ods. 3 bod 2), ktorá sa týka podnikov s najvyššou energetickou náročnosťou, je príplatok obmedzený na výšku 0,05 ct/kWh za celú spotrebu príjemcu. V obidvoch prípadoch príjemcovia stále platia viac ako zlomok príplatku, ktorý by sa mohol vyčleniť na podporu banského plynu (0,016 ct/kWh v roku 2014 a 0,013 ct/kWh na základe príplatku EEG vo výške 5,277 ct/kWh v roku 2013). |
| --- | --- |

(195)

V zákone EEG z roku 2012 sa uvádzajú dve alternatívne obmedzenia. Podľa prvej alternatívy (§ 41 ods. 3 bod 1), ktorou je degresívne obmedzenie, musia príjemcovia stále platiť plnú výšku príplatku za prvú spotrebovanú GWh, pričom minimálna výška príplatku, ktorú treba zaplatiť za spotrebu prevyšujúcu 100 spotrebovaných GWh, je 0,05 ct/kWh. Podľa druhej alternatívy (§ 41 ods. 3 bod 2), ktorá sa týka podnikov s najvyššou energetickou náročnosťou, je príplatok obmedzený na výšku 0,05 ct/kWh za celú spotrebu príjemcu. V obidvoch prípadoch príjemcovia stále platia viac ako zlomok príplatku, ktorý by sa mohol vyčleniť na podporu banského plynu (0,016 ct/kWh v roku 2014 a 0,013 ct/kWh na základe príplatku EEG vo výške 5,277 ct/kWh v roku 2013).

| (196) | Prostredníctvom platby minimálneho príplatku vo výške 0,05 ct/kWh v rokoch 2013 a 2014, popri povinnosti niektorých príjemcov platiť príplatok za prvú GWh, sa teda zabezpečilo, aby sa energeticky náročným podnikom neposkytla žiadna znížená sadzba súvisiaca s financovaním elektriny z banského plynu (100). |
| --- | --- |

(196)

Prostredníctvom platby minimálneho príplatku vo výške 0,05 ct/kWh v rokoch 2013 a 2014, popri povinnosti niektorých príjemcov platiť príplatok za prvú GWh, sa teda zabezpečilo, aby sa energeticky náročným podnikom neposkytla žiadna znížená sadzba súvisiaca s financovaním elektriny z banského plynu (100).

100

7.3.3.   Oprávnenosť

Oprávnenosť

| (197) | V bode 185 usmernení z roku 2014 sa uvádza, že pomoc by sa mala obmedzovať na odvetvia, ktorých konkurenčné postavenie je vystavené riziku vzhľadom na náklady vyplývajúce z financovania podpory energie z obnoviteľných zdrojov ako funkcie ich elektroenergetickej náročnosti a ich vystavenia medzinárodnému obchodu. Pomoc sa preto môže poskytnúť len vtedy, ak podnik patrí do odvetví uvedených v prílohe 3 k usmerneniam z roku 2014. |
| --- | --- |

(197)

V bode 185 usmernení z roku 2014 sa uvádza, že pomoc by sa mala obmedzovať na odvetvia, ktorých konkurenčné postavenie je vystavené riziku vzhľadom na náklady vyplývajúce z financovania podpory energie z obnoviteľných zdrojov ako funkcie ich elektroenergetickej náročnosti a ich vystavenia medzinárodnému obchodu. Pomoc sa preto môže poskytnúť len vtedy, ak podnik patrí do odvetví uvedených v prílohe 3 k usmerneniam z roku 2014.

| (198) | Navyše podľa bodu 186 usmernení z roku 2014 členské štáty môžu začleniť podnik do svojej vnútroštátnej schémy a poskytnúť zníženie nákladov vyplývajúcich z podpory obnoviteľných zdrojov energie, ak je elektroenergetická náročnosť podniku aspoň 20 % a podnik patrí do odvetvia s intenzitou obchodovania najmenej 4 % na úrovni Únie, hoci nepatrí do odvetvia uvedeného v prílohe 3 k usmerneniam z roku 2014. |
| --- | --- |

(198)

Navyše podľa bodu 186 usmernení z roku 2014 členské štáty môžu začleniť podnik do svojej vnútroštátnej schémy a poskytnúť zníženie nákladov vyplývajúcich z podpory obnoviteľných zdrojov energie, ak je elektroenergetická náročnosť podniku aspoň 20 % a podnik patrí do odvetvia s intenzitou obchodovania najmenej 4 % na úrovni Únie, hoci nepatrí do odvetvia uvedeného v prílohe 3 k usmerneniam z roku 2014.

| (199) | Napokon, v bode 187 usmernení z roku 2014 sa uvádza, že členské štáty môžu zaviesť dodatočné kritériá oprávnenosti za predpokladu, že v rámci oprávnených odvetví sa výber príjemcov uskutočňuje na základe objektívnych, nediskriminačných a transparentných kritérií a že pomoc sa v zásade poskytuje rovnako všetkým konkurentom v rovnakom odvetví, ak sa nachádzajú v podobnej skutkovej situácii. |
| --- | --- |

(199)

Napokon, v bode 187 usmernení z roku 2014 sa uvádza, že členské štáty môžu zaviesť dodatočné kritériá oprávnenosti za predpokladu, že v rámci oprávnených odvetví sa výber príjemcov uskutočňuje na základe objektívnych, nediskriminačných a transparentných kritérií a že pomoc sa v zásade poskytuje rovnako všetkým konkurentom v rovnakom odvetví, ak sa nachádzajú v podobnej skutkovej situácii.

| (200) | Pokiaľ pomoc vo forme zníženia alebo oslobodenia od záťaže súvisiacej s finančnou podporou elektriny z obnoviteľných zdrojov energie bola poskytnutá pred dátumom uplatňovania týchto usmernení podnikom, ktoré nie sú oprávnené podľa kritérií uvedených v odôvodneniach 197 a 198 tohto rozhodnutia, takúto pomoc možno považovať za zlučiteľnú za predpokladu, že je v súlade s plánom úpravy (bod 197 usmernení z roku 2014). |
| --- | --- |

(200)

Pokiaľ pomoc vo forme zníženia alebo oslobodenia od záťaže súvisiacej s finančnou podporou elektriny z obnoviteľných zdrojov energie bola poskytnutá pred dátumom uplatňovania týchto usmernení podnikom, ktoré nie sú oprávnené podľa kritérií uvedených v odôvodneniach 197 a 198 tohto rozhodnutia, takúto pomoc možno považovať za zlučiteľnú za predpokladu, že je v súlade s plánom úpravy (bod 197 usmernení z roku 2014).

| (201) | Nemecko uviedlo, že len niekoľko príjemcov, ktorí využívali pravidlo BesAR v rokoch 2013 a 2014, bolo oprávnených na štátnu pomoc vo forme znížených sadzieb pri financovaní podpory elektriny z obnoviteľných zdrojov energie v súlade s oddielom 3.7.2 usmernení z roku 2014. Nemecko preto predložilo plán úpravy (pozri prílohu II), ktorý sa skúma v oddiele 7.3.5 a týka sa tých príjemcov, ktorí neboli oprávnení. Nemecko tiež vysvetlilo, že všetci príjemcovia, ktorí by mohli byť zahrnutí do vnútroštátnej schémy na základe bodu 186 usmernení z roku 2014, patria do odvetví uvedených v prílohe 5 k týmto usmerneniam. |
| --- | --- |

(201)

Nemecko uviedlo, že len niekoľko príjemcov, ktorí využívali pravidlo BesAR v rokoch 2013 a 2014, bolo oprávnených na štátnu pomoc vo forme znížených sadzieb pri financovaní podpory elektriny z obnoviteľných zdrojov energie v súlade s oddielom 3.7.2 usmernení z roku 2014. Nemecko preto predložilo plán úpravy (pozri prílohu II), ktorý sa skúma v oddiele 7.3.5 a týka sa tých príjemcov, ktorí neboli oprávnení. Nemecko tiež vysvetlilo, že všetci príjemcovia, ktorí by mohli byť zahrnutí do vnútroštátnej schémy na základe bodu 186 usmernení z roku 2014, patria do odvetví uvedených v prílohe 5 k týmto usmerneniam.

| (202) | Na výpočet hrubej pridanej hodnoty (ďalej len „HPH“), ktorá je potrebná na uplatňovanie bodov 185 až 192 usmernení z roku 2014 a ktorá je vymedzená v prílohe 4 k týmto usmerneniam, sa na základe § 41 zákona EEG z roku 2012 používa HPH pri trhových cenách za posledný rozpočtový rok pred podaním žiadosti o zníženie príplatku. V bodoch 1 a 2 prílohy 4 k usmerneniam z roku 2014 sa vyžaduje používanie HPH v nákladoch výrobných činiteľov, ako aj aritmetického priemeru za posledné tri roky, za ktoré sú k dispozícii potrebné údaje. Nemecko vysvetlilo, že takéto údaje neboli k dispozícii, lebo žiadosti o znížené sadzby na roky 2013 a 2014 zahŕňali len HPH pri trhových cenách za posledný rozpočtový rok, za ktorý boli k dispozícii potrebné údaje (t. j. za rok 2011 a za rok 2012). Nemecko podobne vysvetlilo, že priemerné maloobchodné ceny za elektrinu potrebné na výpočet nákladov na elektrinu neboli k dispozícii v prípade všetkých podnikov, teda aspoň nie v prípade pásma s vyššou spotrebou. Výpočet nákladov na elektrinu namiesto toho vychádzal zo skutočných nákladov na elektrinu v rokoch 2011 a 2012, keďže podniky vo svojich žiadostiach o znížené sadzby na roky 2013 a 2014 predložili práve tieto číselné údaje. Podľa bodu 4 prílohy 4 k usmerneniam z roku 2014 sa vymedzenie nákladov podniku na elektrinu zakladá najmä na predpokladanej cene elektriny, ktorú musí podnik zaplatiť. Na základe vysvetlení, ktoré poskytlo Nemecko, Komisia vo svojom rozhodnutí v prípade pomoci SA.38632 (2014/N) dospela k záveru, že prechodné pravidlá uvedené v zákone EEG z roku 2014, na základe ktorých je možné použiť údaje HPH v nákladoch výrobných činiteľov za minulý rozpočtový rok alebo za posledné dva rozpočtové roky, ako aj použiť skutočné náklady na elektrinu za posledný rozpočtový rok, boli v súlade s usmerneniami z roku 2014, a najmä s bodom 195 (odôvodnenia 311 až 314 tohto rozhodnutia). Dôvodom bolo, že tieto údaje, teda HPH v nákladoch výrobných činiteľov za minulý rok a skutočné náklady na elektrinu za minulý rok, sa mali uplatňovať len prechodne dovtedy, kým sa nepodarí zhromaždiť údaje požadované podľa prílohy 4 k usmerneniam z roku 2014. Toto odôvodnenie sa vzťahuje a fortiori na posúdenie znížených sadzieb príplatku EEG v rokoch 2013 a 2014 a na základe tohto odôvodnenia tiež možno akceptovať, že na účely posúdenia zlučiteľnosti štátnej pomoci poskytnutej podľa pravidla BesAR v rokoch 2013 a 2014 vo forme znížených sadzieb pri financovaní podpory elektriny z obnoviteľných zdrojov energie podľa oddielu 3.7.2 usmernení z roku 2014 sa použili údaje HPH pri trhových cenách. |
| --- | --- |

(202)

Na výpočet hrubej pridanej hodnoty (ďalej len „HPH“), ktorá je potrebná na uplatňovanie bodov 185 až 192 usmernení z roku 2014 a ktorá je vymedzená v prílohe 4 k týmto usmerneniam, sa na základe § 41 zákona EEG z roku 2012 používa HPH pri trhových cenách za posledný rozpočtový rok pred podaním žiadosti o zníženie príplatku. V bodoch 1 a 2 prílohy 4 k usmerneniam z roku 2014 sa vyžaduje používanie HPH v nákladoch výrobných činiteľov, ako aj aritmetického priemeru za posledné tri roky, za ktoré sú k dispozícii potrebné údaje. Nemecko vysvetlilo, že takéto údaje neboli k dispozícii, lebo žiadosti o znížené sadzby na roky 2013 a 2014 zahŕňali len HPH pri trhových cenách za posledný rozpočtový rok, za ktorý boli k dispozícii potrebné údaje (t. j. za rok 2011 a za rok 2012). Nemecko podobne vysvetlilo, že priemerné maloobchodné ceny za elektrinu potrebné na výpočet nákladov na elektrinu neboli k dispozícii v prípade všetkých podnikov, teda aspoň nie v prípade pásma s vyššou spotrebou. Výpočet nákladov na elektrinu namiesto toho vychádzal zo skutočných nákladov na elektrinu v rokoch 2011 a 2012, keďže podniky vo svojich žiadostiach o znížené sadzby na roky 2013 a 2014 predložili práve tieto číselné údaje. Podľa bodu 4 prílohy 4 k usmerneniam z roku 2014 sa vymedzenie nákladov podniku na elektrinu zakladá najmä na predpokladanej cene elektriny, ktorú musí podnik zaplatiť. Na základe vysvetlení, ktoré poskytlo Nemecko, Komisia vo svojom rozhodnutí v prípade pomoci SA.38632 (2014/N) dospela k záveru, že prechodné pravidlá uvedené v zákone EEG z roku 2014, na základe ktorých je možné použiť údaje HPH v nákladoch výrobných činiteľov za minulý rozpočtový rok alebo za posledné dva rozpočtové roky, ako aj použiť skutočné náklady na elektrinu za posledný rozpočtový rok, boli v súlade s usmerneniami z roku 2014, a najmä s bodom 195 (odôvodnenia 311 až 314 tohto rozhodnutia). Dôvodom bolo, že tieto údaje, teda HPH v nákladoch výrobných činiteľov za minulý rok a skutočné náklady na elektrinu za minulý rok, sa mali uplatňovať len prechodne dovtedy, kým sa nepodarí zhromaždiť údaje požadované podľa prílohy 4 k usmerneniam z roku 2014. Toto odôvodnenie sa vzťahuje a fortiori na posúdenie znížených sadzieb príplatku EEG v rokoch 2013 a 2014 a na základe tohto odôvodnenia tiež možno akceptovať, že na účely posúdenia zlučiteľnosti štátnej pomoci poskytnutej podľa pravidla BesAR v rokoch 2013 a 2014 vo forme znížených sadzieb pri financovaní podpory elektriny z obnoviteľných zdrojov energie podľa oddielu 3.7.2 usmernení z roku 2014 sa použili údaje HPH pri trhových cenách.

a fortiori

| (203) | Komisia dospela k záveru, že zákon EEG z roku 2012 spĺňa pravidlá oprávnenosti stanovené v bodoch 185 a 186 usmernení z roku 2014 len čiastočne. Príjemcovia, pri ktorých tieto kritéria nie sú splnené, by preto mali pristúpiť k vráteniu pomoci, ktoré sa podrobne skúma v oddiele 7.3.5 týkajúcom sa plánu úpravy, ktorý predložilo Nemecko. |
| --- | --- |

(203)

Komisia dospela k záveru, že zákon EEG z roku 2012 spĺňa pravidlá oprávnenosti stanovené v bodoch 185 a 186 usmernení z roku 2014 len čiastočne. Príjemcovia, pri ktorých tieto kritéria nie sú splnené, by preto mali pristúpiť k vráteniu pomoci, ktoré sa podrobne skúma v oddiele 7.3.5 týkajúcom sa plánu úpravy, ktorý predložilo Nemecko.

7.3.4.   Primeranosť

Primeranosť

| (204) | V bode 188 usmernení z roku 2014 sa uvádza, že pomoc sa považuje za primeranú, ak príjemcovia pomoci zaplatia aspoň 15 % dodatočných nákladov bez zníženia sadzby. |
| --- | --- |

(204)

V bode 188 usmernení z roku 2014 sa uvádza, že pomoc sa považuje za primeranú, ak príjemcovia pomoci zaplatia aspoň 15 % dodatočných nákladov bez zníženia sadzby.

| (205) | Členské štáty však majú možnosť ešte viac obmedziť výšku nákladov vyplývajúcich z financovania pomoci na energiu z obnoviteľných zdrojov, ktoré sa majú vyplatiť na úrovni podnikov, a to až na 4 % hrubej pridanej hodnoty príslušného podniku. V prípade podnikov s elektroenergetickou náročnosťou najmenej 20 % môžu členské štáty obmedziť celkovú sumu, ktorá sa má vyplatiť, a to až na 0,5 % hrubej pridanej hodnoty príslušného podniku. Napokon, keď členské štáty rozhodnú o prijatí obmedzení vo výške 4 %, resp. 0,5 % hrubej pridanej hodnoty, tieto obmedzenia sa musia uplatňovať na všetky oprávnené podniky (body 189 a 190 usmernení z roku 2014). |
| --- | --- |

(205)

Členské štáty však majú možnosť ešte viac obmedziť výšku nákladov vyplývajúcich z financovania pomoci na energiu z obnoviteľných zdrojov, ktoré sa majú vyplatiť na úrovni podnikov, a to až na 4 % hrubej pridanej hodnoty príslušného podniku. V prípade podnikov s elektroenergetickou náročnosťou najmenej 20 % môžu členské štáty obmedziť celkovú sumu, ktorá sa má vyplatiť, a to až na 0,5 % hrubej pridanej hodnoty príslušného podniku. Napokon, keď členské štáty rozhodnú o prijatí obmedzení vo výške 4 %, resp. 0,5 % hrubej pridanej hodnoty, tieto obmedzenia sa musia uplatňovať na všetky oprávnené podniky (body 189 a 190 usmernení z roku 2014).

| (206) | Nemecko uviedlo, že v niektorých prípadoch obmedzená výška príplatku EEG, ktorú príjemcovia zaplatili v rokoch 2013 a 2014, nebola primeraná na základe kritérií uvedených v usmerneniach z roku 2014 (101). Nemecko preto predložilo plán úpravy (pozri prílohu II), ktorý sa skúma v oddiele 7.3.5. |
| --- | --- |

(206)

Nemecko uviedlo, že v niektorých prípadoch obmedzená výška príplatku EEG, ktorú príjemcovia zaplatili v rokoch 2013 a 2014, nebola primeraná na základe kritérií uvedených v usmerneniach z roku 2014 (101). Nemecko preto predložilo plán úpravy (pozri prílohu II), ktorý sa skúma v oddiele 7.3.5.

101

| (207) | Komisia dospela k záveru, že obmedzená výška príplatkov EEG spĺňa kritériá primeranosti stanovené v bodoch 188 a 189 usmernení z roku 2014 len čiastočne. Príjemcovia, pri ktorých tieto kritéria nie sú splnené, by preto mali pristúpiť k vráteniu pomoci, ktoré sa podrobne skúma v oddiele 7.3.5 týkajúcom sa plánu úpravy, ktorý predložilo Nemecko. |
| --- | --- |

(207)

Komisia dospela k záveru, že obmedzená výška príplatkov EEG spĺňa kritériá primeranosti stanovené v bodoch 188 a 189 usmernení z roku 2014 len čiastočne. Príjemcovia, pri ktorých tieto kritéria nie sú splnené, by preto mali pristúpiť k vráteniu pomoci, ktoré sa podrobne skúma v oddiele 7.3.5 týkajúcom sa plánu úpravy, ktorý predložilo Nemecko.

7.3.5.   Plán úpravy

Plán úpravy

| (208) | Podľa bodu 193 a nasl. usmernení z roku 2014 členské štáty majú uplatňovať kritériá oprávnenosti a primeranosti stanovené v oddiele 3.7.2 usmernení z roku 2014 a opísané v oddieloch 7.3.3 a 7.3.4 tohto rozhodnutia najneskôr od 1. januára 2019. Pomoc poskytnutá v období pred týmto dátumom sa bude považovať za zlučiteľnú, ak bude spĺňať rovnaké kritériá. Komisia sa navyše domnieva, že všetku pomoc poskytnutú na zníženie záťaže súvisiacej s financovaním podpory elektriny z obnoviteľných zdrojov energie počas rokov pred rokom 2019 možno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ je v súlade s plánom úpravy. |
| --- | --- |

(208)

Podľa bodu 193 a nasl. usmernení z roku 2014 členské štáty majú uplatňovať kritériá oprávnenosti a primeranosti stanovené v oddiele 3.7.2 usmernení z roku 2014 a opísané v oddieloch 7.3.3 a 7.3.4 tohto rozhodnutia najneskôr od 1. januára 2019. Pomoc poskytnutá v období pred týmto dátumom sa bude považovať za zlučiteľnú, ak bude spĺňať rovnaké kritériá. Komisia sa navyše domnieva, že všetku pomoc poskytnutú na zníženie záťaže súvisiacej s financovaním podpory elektriny z obnoviteľných zdrojov energie počas rokov pred rokom 2019 možno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ je v súlade s plánom úpravy.

a nasl.

| (209) | Tento plán úpravy musí obsahovať progresívnu úpravu úrovní pomoci vyplývajúcu z uplatňovania kritérií oprávnenosti a primeranosti stanovených v oddiele 3.7.2 usmernení z roku 2014 a opísaných v oddieloch 7.3.3 a 7.3.4. |
| --- | --- |

(209)

Tento plán úpravy musí obsahovať progresívnu úpravu úrovní pomoci vyplývajúcu z uplatňovania kritérií oprávnenosti a primeranosti stanovených v oddiele 3.7.2 usmernení z roku 2014 a opísaných v oddieloch 7.3.3 a 7.3.4.

| (210) | Pokiaľ bola pomoc poskytnutá na obdobie pred dátumom začiatku uplatňovania týchto usmernení, musí plán stanovovať aj progresívne uplatňovanie kritérií na dané obdobie. |
| --- | --- |

(210)

Pokiaľ bola pomoc poskytnutá na obdobie pred dátumom začiatku uplatňovania týchto usmernení, musí plán stanovovať aj progresívne uplatňovanie kritérií na dané obdobie.

| (211) | Ako sa uvádza v odôvodnení 200, pokiaľ bola pomoc poskytnutá pred dátumom začiatku uplatňovania usmernení z roku 2014 podnikom, ktoré nie sú oprávnené podľa kritérií opísaných v oddiele 7.3.3 tohto rozhodnutia, takúto pomoc možno považovať za zlučiteľnú za predpokladu, že plán úpravy ráta s minimálnym vlastným príspevkom vo výške 20 % dodatočných nákladov na príplatok bez zníženia sadzby, ktorý sa má stanoviť postupne a najneskôr do 1. januára 2019 (bod 197 usmernení z roku 2014). |
| --- | --- |

(211)

Ako sa uvádza v odôvodnení 200, pokiaľ bola pomoc poskytnutá pred dátumom začiatku uplatňovania usmernení z roku 2014 podnikom, ktoré nie sú oprávnené podľa kritérií opísaných v oddiele 7.3.3 tohto rozhodnutia, takúto pomoc možno považovať za zlučiteľnú za predpokladu, že plán úpravy ráta s minimálnym vlastným príspevkom vo výške 20 % dodatočných nákladov na príplatok bez zníženia sadzby, ktorý sa má stanoviť postupne a najneskôr do 1. januára 2019 (bod 197 usmernení z roku 2014).

| (212) | Nemecko predložilo plán úpravy (príloha II) opísaný v odôvodnení 27 a nasl., na základe ktorého sa zabezpečuje progresívne zvyšovanie príplatku EEG pre všetkých príjemcov, ktorí majú pomoc vrátiť. Východiskovým bodom je príplatok EEG, ktorý bol skutočne zaplatený v roku 2013; získava sa vynásobením zníženého príplatku EEG, ktorý príjemca zaplatil v roku 2013, skutočnou spotrebou elektriny príjemcu v tom istom roku (ide o tzv. základný príplatok). Podľa plánu úpravy budú príplatky na roky 2013 a 2014 upravené tak, aby neprekračovali 125 % a 150 % základného príplatku. Od roku 2015 bude úprava smerom nahor potenciálne vyššia, keďže toto obmedzenie sa potom zvýši na 200 % základného príplatku. V nasledujúcich rokoch až do roku 2018 bude príplatok na rok x podobne obmedzený na 200 % príplatku za rok x – 2. |
| --- | --- |

(212)

Nemecko predložilo plán úpravy (príloha II) opísaný v odôvodnení 27 a nasl., na základe ktorého sa zabezpečuje progresívne zvyšovanie príplatku EEG pre všetkých príjemcov, ktorí majú pomoc vrátiť. Východiskovým bodom je príplatok EEG, ktorý bol skutočne zaplatený v roku 2013; získava sa vynásobením zníženého príplatku EEG, ktorý príjemca zaplatil v roku 2013, skutočnou spotrebou elektriny príjemcu v tom istom roku (ide o tzv. základný príplatok). Podľa plánu úpravy budú príplatky na roky 2013 a 2014 upravené tak, aby neprekračovali 125 % a 150 % základného príplatku. Od roku 2015 bude úprava smerom nahor potenciálne vyššia, keďže toto obmedzenie sa potom zvýši na 200 % základného príplatku. V nasledujúcich rokoch až do roku 2018 bude príplatok na rok x podobne obmedzený na 200 % príplatku za rok x – 2.

a nasl.

x

x – 2

| (213) | Pokiaľ ide o roky, ktoré sa skúmajú v rámci tohto rozhodnutia, teda roky 2013 a 2014, v pláne úpravy sa stanovuje progresívne zvyšovanie príplatku EEG pre všetkých príjemcov, pri ktorých neboli splnené kritériá oprávnenosti a primeranosti uvedené v usmerneniach z roku 2014. Toto zvyšovanie má po roku 2014 pokračovať, takže možno predpokladať, že úrovne požadované v usmerneniach z roku 2014 sa podarí splniť do 1. januára 2019 v prípade podnikov, ktoré sú v zásade oprávnené, ale neplatili poplatok v dostatočnej výške, ako aj v prípade podnikov, ktoré nie sú oprávnené, a preto musia dosiahnuť minimálny vlastný príspevok vo výške 20 % dodatočných nákladov na príplatok, ako sa stanovuje v bode 197 usmernení z roku 2014. Komisia navyše poznamenáva, že v pláne úpravy sa zohľadňujú všetky dôležité ekonomické faktory súvisiace s politikou v oblasti obnoviteľných zdrojov a že Nemecko o tomto pláne informovalo v termíne stanovenom v bode 200 usmernení z roku 2014. |
| --- | --- |

(213)

Pokiaľ ide o roky, ktoré sa skúmajú v rámci tohto rozhodnutia, teda roky 2013 a 2014, v pláne úpravy sa stanovuje progresívne zvyšovanie príplatku EEG pre všetkých príjemcov, pri ktorých neboli splnené kritériá oprávnenosti a primeranosti uvedené v usmerneniach z roku 2014. Toto zvyšovanie má po roku 2014 pokračovať, takže možno predpokladať, že úrovne požadované v usmerneniach z roku 2014 sa podarí splniť do 1. januára 2019 v prípade podnikov, ktoré sú v zásade oprávnené, ale neplatili poplatok v dostatočnej výške, ako aj v prípade podnikov, ktoré nie sú oprávnené, a preto musia dosiahnuť minimálny vlastný príspevok vo výške 20 % dodatočných nákladov na príplatok, ako sa stanovuje v bode 197 usmernení z roku 2014. Komisia navyše poznamenáva, že v pláne úpravy sa zohľadňujú všetky dôležité ekonomické faktory súvisiace s politikou v oblasti obnoviteľných zdrojov a že Nemecko o tomto pláne informovalo v termíne stanovenom v bode 200 usmernení z roku 2014.

| (214) | Pokiaľ ide o roky 2013 a 2014, plán úpravy je teda v súlade s požiadavkami stanovenými v oddiele 3.7.3 usmernení z roku 2014. Podľa bodu 194 usmernení z roku 2014 sa preto znížené sadzby zmenené na základe plánu úpravy môžu považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(214)

Pokiaľ ide o roky 2013 a 2014, plán úpravy je teda v súlade s požiadavkami stanovenými v oddiele 3.7.3 usmernení z roku 2014. Podľa bodu 194 usmernení z roku 2014 sa preto znížené sadzby zmenené na základe plánu úpravy môžu považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom.

7.3.6.   Záver o zlučiteľnosti

Záver o zlučiteľnosti

| (215) | Znížené príplatky EEG pre energeticky náročné podniky v rokoch 2013 a 2014 sú zlučiteľné s vnútorným trhom po splnení týchto podmienok:






  a) | znížená sadzba príplatku sa poskytuje, len pokiaľ ide o náklady vyplývajúce z podpory energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- | --- |

(215)

Znížené príplatky EEG pre energeticky náročné podniky v rokoch 2013 a 2014 sú zlučiteľné s vnútorným trhom po splnení týchto podmienok:

a)

znížená sadzba príplatku sa poskytuje, len pokiaľ ide o náklady vyplývajúce z podpory energie z obnoviteľných zdrojov;

| b) | príjemcovia spĺňajú kritériá oprávnenosti stanovené v bodoch 185, 186 a 187 usmernení z roku 2014, ktoré sa skúmajú v oddiele 7.3.3 tohto rozhodnutia; a |
| --- | --- |

b)

príjemcovia spĺňajú kritériá oprávnenosti stanovené v bodoch 185, 186 a 187 usmernení z roku 2014, ktoré sa skúmajú v oddiele 7.3.3 tohto rozhodnutia; a

| c) | znížená sadzba príplatku EEG je primeraná podľa kritérií stanovených v bodoch 188 a 189 usmernení z roku 2014, ktoré sa skúmajú v oddiele 7.3.4 tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

c)

znížená sadzba príplatku EEG je primeraná podľa kritérií stanovených v bodoch 188 a 189 usmernení z roku 2014, ktoré sa skúmajú v oddiele 7.3.4 tohto rozhodnutia.

| (216) | V prípade príjemcov, pri ktorých nie je splnená jedna alebo viac podmienok opísaných v odôvodnení 215, sa Komisia výnimočne domnieva, že štátnu pomoc poskytnutú na základe pravidla BesAR v rokoch 2013 a 2014 možno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ sa zabezpečí, aby príjemcovia zaplatili aspoň 125 % základného príplatku vymedzeného v odôvodnení 212 za rok 2013 a 150 % základného príplatku za rok 2014. Na zabezpečenie takéhoto výsledku by vrátenie pomoci malo prebiehať takto:






  a) | pokiaľ ide o zníženú sadzbu poskytnutú na rok 2013, vrátená pomoc by mala zodpovedať rozdielu medzi výškou príplatku, ktorá mala byť zaplatená, keby boli splnené všetky podmienky uvedené v odôvodnení 215, a výškou príplatku EEG, ktorá bola skutočne zaplatená v roku 2013; celková výška príplatku EEG vrátane vrátenej sumy, ktorú by mal podnik vracajúci pomoc zaplatiť, však nesmie prekročiť 125 % príplatku EEG, ktorý bol skutočne zaplatený v roku 2013; |
| --- | --- | --- |

(216)

V prípade príjemcov, pri ktorých nie je splnená jedna alebo viac podmienok opísaných v odôvodnení 215, sa Komisia výnimočne domnieva, že štátnu pomoc poskytnutú na základe pravidla BesAR v rokoch 2013 a 2014 možno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ sa zabezpečí, aby príjemcovia zaplatili aspoň 125 % základného príplatku vymedzeného v odôvodnení 212 za rok 2013 a 150 % základného príplatku za rok 2014. Na zabezpečenie takéhoto výsledku by vrátenie pomoci malo prebiehať takto:

a)

pokiaľ ide o zníženú sadzbu poskytnutú na rok 2013, vrátená pomoc by mala zodpovedať rozdielu medzi výškou príplatku, ktorá mala byť zaplatená, keby boli splnené všetky podmienky uvedené v odôvodnení 215, a výškou príplatku EEG, ktorá bola skutočne zaplatená v roku 2013; celková výška príplatku EEG vrátane vrátenej sumy, ktorú by mal podnik vracajúci pomoc zaplatiť, však nesmie prekročiť 125 % príplatku EEG, ktorý bol skutočne zaplatený v roku 2013;

| b) | pokiaľ ide o zníženú sadzbu poskytnutú na rok 2014, vrátená pomoc by mala zodpovedať rozdielu medzi výškou príplatku, ktorá mala byť zaplatená, keby boli splnené všetky podmienky uvedené v odôvodnení 215, a výškou príplatku EEG, ktorá bola skutočne zaplatená v roku 2014; celková výška príplatku EEG vrátane vrátenej sumy, ktorú by mal podnik vracajúci pomoc zaplatiť, však nesmie prekročiť 150 % príplatku EEG, ktorý bol skutočne zaplatený v roku 2013. |
| --- | --- |

b)

pokiaľ ide o zníženú sadzbu poskytnutú na rok 2014, vrátená pomoc by mala zodpovedať rozdielu medzi výškou príplatku, ktorá mala byť zaplatená, keby boli splnené všetky podmienky uvedené v odôvodnení 215, a výškou príplatku EEG, ktorá bola skutočne zaplatená v roku 2014; celková výška príplatku EEG vrátane vrátenej sumy, ktorú by mal podnik vracajúci pomoc zaplatiť, však nesmie prekročiť 150 % príplatku EEG, ktorý bol skutočne zaplatený v roku 2013.

7.4.   Súlad s ďalšími ustanoveniami zmluvy

Súlad s ďalšími ustanoveniami zmluvy

| (217) | Ako sa uvádza v bode 29 usmernení z roku 2014, keďže cieľom príplatku EEG je financovať podporu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, Komisia preskúmala jeho súlad s článkami 30 a 110 zmluvy. |
| --- | --- |

(217)

Ako sa uvádza v bode 29 usmernení z roku 2014, keďže cieľom príplatku EEG je financovať podporu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, Komisia preskúmala jeho súlad s článkami 30 a 110 zmluvy.

| (218) | Podľa príslušnej judikatúry poplatok, ktorý zaťažuje vnútroštátne a dovážané výrobky podľa rovnakých kritérií, však môže byť zmluvou zakázaný, ak je príjem z tohto poplatku určený na financovanie činností, z ktorých majú osobitne prospech spoplatnené vnútroštátne výrobky. |
| --- | --- |

(218)

Podľa príslušnej judikatúry poplatok, ktorý zaťažuje vnútroštátne a dovážané výrobky podľa rovnakých kritérií, však môže byť zmluvou zakázaný, ak je príjem z tohto poplatku určený na financovanie činností, z ktorých majú osobitne prospech spoplatnené vnútroštátne výrobky.

| (219) | Pokiaľ majú prospech z výhod len tieto výrobky a tieto výhody plne kompenzujú poplatok, ktorým sú zaťažené, potom sa účinky poplatku prejavujú len na dovážaných výrobkoch a tento poplatok je poplatkom s rovnakým účinkom, čo je v rozpore s článkom 30 zmluvy. Naopak, pokiaľ uvedené výhody kompenzujú len sčasti zaťaženie, ktoré vnútroštátne výrobky znášajú, potom sporný poplatok je diskriminačným zdanením v zmysle článku 110 zmluvy, a rozsah kompenzácie zaťaženia, ktoré znášajú vnútroštátne výrobky, bude v rozpore s týmto ustanovením (102). |
| --- | --- |

(219)

Pokiaľ majú prospech z výhod len tieto výrobky a tieto výhody plne kompenzujú poplatok, ktorým sú zaťažené, potom sa účinky poplatku prejavujú len na dovážaných výrobkoch a tento poplatok je poplatkom s rovnakým účinkom, čo je v rozpore s článkom 30 zmluvy. Naopak, pokiaľ uvedené výhody kompenzujú len sčasti zaťaženie, ktoré vnútroštátne výrobky znášajú, potom sporný poplatok je diskriminačným zdanením v zmysle článku 110 zmluvy, a rozsah kompenzácie zaťaženia, ktoré znášajú vnútroštátne výrobky, bude v rozpore s týmto ustanovením (102).

102

| (220) | Komisia sa v rámci svojej dlhoročnej rozhodovacej praxe (103) a v súlade s judikatúrou Súdneho dvora (104) domnieva, že financovanie vnútroštátnych schém na podporu obnoviteľných zdrojov energie prostredníctvom parafiškálneho poplatku za spotrebu elektriny môže diskriminovať dovážané obnoviteľné zdroje energie. Ak sa domáca výroba elektriny podporuje prostredníctvom pomoci, ktorá je financovaná z poplatku účtovaného za všetku spotrebu elektriny (vrátane spotreby dovezenej elektriny), potom hrozí, že spôsob financovania, ktorý zaťažuje dovážanú elektrinu, ktorá z tohto financovania nemá žiadny prínos, bude mať diskriminačný účinok na dovážanú elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie, čím dochádza k porušovaniu článku 30 a/alebo článku 110 zmluvy (105). |
| --- | --- |

(220)

Komisia sa v rámci svojej dlhoročnej rozhodovacej praxe (103) a v súlade s judikatúrou Súdneho dvora (104) domnieva, že financovanie vnútroštátnych schém na podporu obnoviteľných zdrojov energie prostredníctvom parafiškálneho poplatku za spotrebu elektriny môže diskriminovať dovážané obnoviteľné zdroje energie. Ak sa domáca výroba elektriny podporuje prostredníctvom pomoci, ktorá je financovaná z poplatku účtovaného za všetku spotrebu elektriny (vrátane spotreby dovezenej elektriny), potom hrozí, že spôsob financovania, ktorý zaťažuje dovážanú elektrinu, ktorá z tohto financovania nemá žiadny prínos, bude mať diskriminačný účinok na dovážanú elektrinu z obnoviteľných zdrojov energie, čím dochádza k porušovaniu článku 30 a/alebo článku 110 zmluvy (105).

103

104

105

| (221) | Okrem toho Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania poznamenala, že zákon EEG z roku 2012 môže mať prima facie diskriminačný účinok v tom, že v jeho § 39 sa stanovuje sadzba, o akú sa má príplatok EEG znížiť v prípade tzv. priameho uvádzania na trh. Znížená sadzba sa uplatňuje len vtedy, ak dodávateľ nakúpil 50 % svojho elektroenergetického portfólia od vnútroštátnych výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, a preto sa zdá, že predstavuje diskriminačný poplatok v zmysle článku 110 zmluvy. |
| --- | --- |

(221)

Okrem toho Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania poznamenala, že zákon EEG z roku 2012 môže mať prima facie diskriminačný účinok v tom, že v jeho § 39 sa stanovuje sadzba, o akú sa má príplatok EEG znížiť v prípade tzv. priameho uvádzania na trh. Znížená sadzba sa uplatňuje len vtedy, ak dodávateľ nakúpil 50 % svojho elektroenergetického portfólia od vnútroštátnych výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, a preto sa zdá, že predstavuje diskriminačný poplatok v zmysle článku 110 zmluvy.

prima facie

| (222) | Komisia sa tiež domnievala, že keby sa príplatok vzťahoval na dovoz, ktorý by nevyužíval podporu poskytovanú podľa zákona EEG z roku 2012, a keby šlo o elektrinu vyrobenú v Nemecku (napríklad elektrinu vyrobenú v elektrárňach, ktoré sú v prevádzke viac ako 20 rokov), tento príplatok by bol v súlade s článkami 30 a 110 zmluvy na základe toho, že v tomto konkrétnom prípade neexistuje rozdiel v zaobchádzaní medzi vnútroštátnou výrobou a dovozom. |
| --- | --- |

(222)

Komisia sa tiež domnievala, že keby sa príplatok vzťahoval na dovoz, ktorý by nevyužíval podporu poskytovanú podľa zákona EEG z roku 2012, a keby šlo o elektrinu vyrobenú v Nemecku (napríklad elektrinu vyrobenú v elektrárňach, ktoré sú v prevádzke viac ako 20 rokov), tento príplatok by bol v súlade s článkami 30 a 110 zmluvy na základe toho, že v tomto konkrétnom prípade neexistuje rozdiel v zaobchádzaní medzi vnútroštátnou výrobou a dovozom.

| (223) | Nemecko spochybňuje, že by zákon EEG z roku 2012 mohol viesť k diskriminácii v zmysle článkov 30 a 110 zmluvy, a to z týchto dôvodov: po prvé, tvrdí, že neexistuje žiadna podobnosť medzi dovážanými výrobkami, na ktoré sa vzťahuje príplatok EEG, a domácimi výrobkami, ktoré sú prostredníctvom neho financované. Dôvodom je, že príplatok EEG sa vyberá za spotrebu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, ale financujú sa z neho zariadenia na spracovanie obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

(223)

Nemecko spochybňuje, že by zákon EEG z roku 2012 mohol viesť k diskriminácii v zmysle článkov 30 a 110 zmluvy, a to z týchto dôvodov: po prvé, tvrdí, že neexistuje žiadna podobnosť medzi dovážanými výrobkami, na ktoré sa vzťahuje príplatok EEG, a domácimi výrobkami, ktoré sú prostredníctvom neho financované. Dôvodom je, že príplatok EEG sa vyberá za spotrebu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, ale financujú sa z neho zariadenia na spracovanie obnoviteľných zdrojov energie.

elektriny

zariadenia

| (224) | Aj keby sa mal tento príplatok považovať za poplatok, z ktorého sa financuje elektrina z obnoviteľných zdrojov energie, stále by bol rozdiel medzi elektrinou, na ktorú sa tento príplatok vzťahuje, a elektrinou, ktorá sa prostredníctvom neho podporuje. Je to preto, lebo cieľ Nemecka v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, ktorý sa stanovuje v článku 3 ods. 3 a časti A prílohy I k smernici 2009/28/ES, možno splniť len prostredníctvom elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, ktorá bola vyrobená doma alebo dovezená na základe mechanizmu spolupráce s členským štátom, v ktorom bola elektrina vyrobená (článok 5 ods. 3 tejto smernice). Preto ak neexistuje takýto mechanizmus spolupráce, žiadna dovezená elektrina z obnoviteľných zdrojov energie sa do tohto cieľa nezapočítava. Z pohľadu odberateľov preto takúto elektrinu nemožno považovať za podobnú domácej elektrine z obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

(224)

Aj keby sa mal tento príplatok považovať za poplatok, z ktorého sa financuje elektrina z obnoviteľných zdrojov energie, stále by bol rozdiel medzi elektrinou, na ktorú sa tento príplatok vzťahuje, a elektrinou, ktorá sa prostredníctvom neho podporuje. Je to preto, lebo cieľ Nemecka v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, ktorý sa stanovuje v článku 3 ods. 3 a časti A prílohy I k smernici 2009/28/ES, možno splniť len prostredníctvom elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, ktorá bola vyrobená doma alebo dovezená na základe mechanizmu spolupráce s členským štátom, v ktorom bola elektrina vyrobená (článok 5 ods. 3 tejto smernice). Preto ak neexistuje takýto mechanizmus spolupráce, žiadna dovezená elektrina z obnoviteľných zdrojov energie sa do tohto cieľa nezapočítava. Z pohľadu odberateľov preto takúto elektrinu nemožno považovať za podobnú domácej elektrine z obnoviteľných zdrojov energie.

| (225) | Pokiaľ ide o zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie (§ 39 zákona EEG z roku 2012), Nemecko tvrdí, že ho nemožno považovať za diskriminačné, lebo v skutočnosti sa na základe neho vykonáva smernica 2009/28/ES. V smernici 2009/28/ES sa stanovuje národný cieľ pre podiel energie z obnoviteľných zdrojov, na základe ktorého môžu členské štáty vytvárať systémy podpory a opatrenia zamerané na spoluprácu (článok 3 ods. 3). Podľa článku 5 ods. 3 tejto smernice sa doma vyrobená elektrina z obnoviteľných zdrojov energie započítava do tohto cieľa. Elektrina z obnoviteľných zdrojov energie, ktorá sa vyrába v iných členských štátoch, sa do tohto cieľa započítava v zásade vtedy, ak sa na ňu vzťahuje dohoda o spolupráci medzi dotknutými členskými štátmi. Uzavretie takýchto dohôd nie je povinné, ale ponecháva sa na voľné uváženie členských štátov. Podľa Nemecka z týchto ustanovení smernice vyplýva, že Nemecko je oprávnené podporovať len domácu výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie. Z týchto ustanovení tiež vyplýva, že Nemecko nie je povinné poskytovať výrobcom elektriny z obnoviteľných zdrojov energie z iných členských štátov prístup k svojmu systému podpory, ani im umožňovať, aby využívali zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie. |
| --- | --- |

(225)

Pokiaľ ide o zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie (§ 39 zákona EEG z roku 2012), Nemecko tvrdí, že ho nemožno považovať za diskriminačné, lebo v skutočnosti sa na základe neho vykonáva smernica 2009/28/ES. V smernici 2009/28/ES sa stanovuje národný cieľ pre podiel energie z obnoviteľných zdrojov, na základe ktorého môžu členské štáty vytvárať systémy podpory a opatrenia zamerané na spoluprácu (článok 3 ods. 3). Podľa článku 5 ods. 3 tejto smernice sa doma vyrobená elektrina z obnoviteľných zdrojov energie započítava do tohto cieľa. Elektrina z obnoviteľných zdrojov energie, ktorá sa vyrába v iných členských štátoch, sa do tohto cieľa započítava v zásade vtedy, ak sa na ňu vzťahuje dohoda o spolupráci medzi dotknutými členskými štátmi. Uzavretie takýchto dohôd nie je povinné, ale ponecháva sa na voľné uváženie členských štátov. Podľa Nemecka z týchto ustanovení smernice vyplýva, že Nemecko je oprávnené podporovať len domácu výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov energie. Z týchto ustanovení tiež vyplýva, že Nemecko nie je povinné poskytovať výrobcom elektriny z obnoviteľných zdrojov energie z iných členských štátov prístup k svojmu systému podpory, ani im umožňovať, aby využívali zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie.

zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie

zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie

| (226) | Nemecko navyše tvrdí, že keby sa zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie sprístupňovalo výrobcom so sídlom v iných členských štátoch, hrozilo by, že to povedie k nadmernej kompenzácii takýchto výrobcov, ktorí by si mohli začať vyberať medzi rôznymi vnútroštátnymi systémami podpory. Zároveň by to predstavovalo hrozbu pre mechanizmus financovania stanovený v zákone EEG z roku 2012, keďže zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie by chcelo využívať čoraz viac zahraničných výrobcov a množstvo elektriny, na ktorú sa v skutočnosti vzťahoval príplatok EEG, by neprestajne klesalo, čím by sa narušil základ financovania. V praxi by to bolo v rozpore s cieľmi smernice 2009/28/ES, na základe ktorej sa povoľuje vytváranie vnútroštátnych systémov podpory na účely zvyšovania výroby energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(226)

Nemecko navyše tvrdí, že keby sa zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie sprístupňovalo výrobcom so sídlom v iných členských štátoch, hrozilo by, že to povedie k nadmernej kompenzácii takýchto výrobcov, ktorí by si mohli začať vyberať medzi rôznymi vnútroštátnymi systémami podpory. Zároveň by to predstavovalo hrozbu pre mechanizmus financovania stanovený v zákone EEG z roku 2012, keďže zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie by chcelo využívať čoraz viac zahraničných výrobcov a množstvo elektriny, na ktorú sa v skutočnosti vzťahoval príplatok EEG, by neprestajne klesalo, čím by sa narušil základ financovania. V praxi by to bolo v rozpore s cieľmi smernice 2009/28/ES, na základe ktorej sa povoľuje vytváranie vnútroštátnych systémov podpory na účely zvyšovania výroby energie z obnoviteľných zdrojov.

zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie

zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie

| (227) | Tento výklad bol podľa Nemecka potvrdený v nedávnom rozsudku vo veci Ålands Vindkraft
   (106). V tejto veci týkajúcej sa vnútroštátneho systému, podľa ktorého sa obchodovateľné certifikáty vydávajú výrobcom ekologickej elektrickej energie len v súvislosti s ekologickou elektrickou energiou vyrobenou na území daného členského štátu, Súdny dvor rozhodol, že tento systém predstavuje opatrenie s účinkom rovnocenným množstvovému obmedzeniu dovozu, čo je v zásade nezlučiteľné s povinnosťami vyplývajúcimi z článku 34 zmluvy. Tento systém by však mohol byť odôvodnený na základe nadradených požiadaviek týkajúcich sa ochrany životného prostredia (107). |
| --- | --- |

(227)

Tento výklad bol podľa Nemecka potvrdený v nedávnom rozsudku vo veci Ålands Vindkraft
   (106). V tejto veci týkajúcej sa vnútroštátneho systému, podľa ktorého sa obchodovateľné certifikáty vydávajú výrobcom ekologickej elektrickej energie len v súvislosti s ekologickou elektrickou energiou vyrobenou na území daného členského štátu, Súdny dvor rozhodol, že tento systém predstavuje opatrenie s účinkom rovnocenným množstvovému obmedzeniu dovozu, čo je v zásade nezlučiteľné s povinnosťami vyplývajúcimi z článku 34 zmluvy. Tento systém by však mohol byť odôvodnený na základe nadradených požiadaviek týkajúcich sa ochrany životného prostredia (107).

Ålands Vindkraft

106

107

| (228) | Napokon, príplatok EEG podľa Nemecka nepredstavuje poplatok v zmysle článku 30 ani v zmysle článku 110 zmluvy. Ide skôr o obyčajný nárok na refundáciu, ktorý si prevádzkovatelia prenosovej sústavy nárokujú u dodávateľov elektriny, keďže prevádzkovatelia prenosovej sústavy sa považujú za subjekty poskytujúce služby dodávateľom. Nemecko odkazuje na judikatúru Súdneho dvora, podľa ktorej „poplatok, ktorý sa ukladá za tovar preto, lebo tento tovar prekračuje hranice, nemusí byť klasifikovaný ako poplatok s rovnakým účinkom, aký sa na základe zmluvy zakazuje, ak sa týka všeobecného systému interných poplatkov, ktoré sa uplatňujú systematicky a v súlade s rovnakými kritériami, aké platia rovnako pre domáce, ako aj dovážané alebo vyvážané výrobky, ak predstavuje platbu za osobitnú službu, ktorá sa skutočne a individuálne poskytuje obchodníkovi za sumu, ktorá je za túto službu primeraná, alebo za určitých okolností, ak sa vyberá z dôvodu inšpekcií vykonávaných na účely plnenia povinností stanovených na základe práva Spoločenstva.“ (108) |
| --- | --- |

(228)

Napokon, príplatok EEG podľa Nemecka nepredstavuje poplatok v zmysle článku 30 ani v zmysle článku 110 zmluvy. Ide skôr o obyčajný nárok na refundáciu, ktorý si prevádzkovatelia prenosovej sústavy nárokujú u dodávateľov elektriny, keďže prevádzkovatelia prenosovej sústavy sa považujú za subjekty poskytujúce služby dodávateľom. Nemecko odkazuje na judikatúru Súdneho dvora, podľa ktorej „poplatok, ktorý sa ukladá za tovar preto, lebo tento tovar prekračuje hranice, nemusí byť klasifikovaný ako poplatok s rovnakým účinkom, aký sa na základe zmluvy zakazuje, ak sa týka všeobecného systému interných poplatkov, ktoré sa uplatňujú systematicky a v súlade s rovnakými kritériami, aké platia rovnako pre domáce, ako aj dovážané alebo vyvážané výrobky, ak predstavuje platbu za osobitnú službu, ktorá sa skutočne a individuálne poskytuje obchodníkovi za sumu, ktorá je za túto službu primeraná, alebo za určitých okolností, ak sa vyberá z dôvodu inšpekcií vykonávaných na účely plnenia povinností stanovených na základe práva Spoločenstva.“ (108)

poplatok, ktorý sa ukladá za tovar preto, lebo tento tovar prekračuje hranice, nemusí byť klasifikovaný ako poplatok s rovnakým účinkom, aký sa na základe zmluvy zakazuje, ak sa týka všeobecného systému interných poplatkov, ktoré sa uplatňujú systematicky a v súlade s rovnakými kritériami, aké platia rovnako pre domáce, ako aj dovážané alebo vyvážané výrobky, ak predstavuje platbu za osobitnú službu, ktorá sa skutočne a individuálne poskytuje obchodníkovi za sumu, ktorá je za túto službu primeraná, alebo za určitých okolností, ak sa vyberá z dôvodu inšpekcií vykonávaných na účely plnenia povinností stanovených na základe práva Spoločenstva

108

| (229) | Nemecko považuje druhé a tretie z alternatívnych kritérií uvedených v rozsudku Súdneho dvora za splnené. Po prvé, Nemecko tvrdí, že príplatok EEG predstavuje primeranú platbu za osobitnú poskytovanú službu, konkrétne za to, že prevádzkovatelia prenosovej sústavy sa vzdávajú „obnoviteľnej kvality“ elektriny z obnoviteľných zdrojov energie v prospech dodávateľov elektriny, ako je vysvetlené v odôvodnení 144 (109). Z pohľadu Nemecka dodávatelia elektriny získavajú za uhradenie príplatku EEG prevádzkovateľom prenosovej sústavy niečo na odplatu, a to skutočnosť, že istý podiel elektriny pochádza z obnoviteľných zdrojov energie. Nemecko preto tvrdí, že na rozdiel od situácie vo veci Essent
   (110), keď za platby nebola poskytovaná žiadna služba, príplatok EEG skutočne zodpovedá poskytnutej službe. Po druhé, príplatok EEG bol údajne zavedený s cieľom splniť povinnosti uložené na základe práva Únie, konkrétne smernice 2009/28/ES. |
| --- | --- |

(229)

Nemecko považuje druhé a tretie z alternatívnych kritérií uvedených v rozsudku Súdneho dvora za splnené. Po prvé, Nemecko tvrdí, že príplatok EEG predstavuje primeranú platbu za osobitnú poskytovanú službu, konkrétne za to, že prevádzkovatelia prenosovej sústavy sa vzdávajú „obnoviteľnej kvality“ elektriny z obnoviteľných zdrojov energie v prospech dodávateľov elektriny, ako je vysvetlené v odôvodnení 144 (109). Z pohľadu Nemecka dodávatelia elektriny získavajú za uhradenie príplatku EEG prevádzkovateľom prenosovej sústavy niečo na odplatu, a to skutočnosť, že istý podiel elektriny pochádza z obnoviteľných zdrojov energie. Nemecko preto tvrdí, že na rozdiel od situácie vo veci Essent
   (110), keď za platby nebola poskytovaná žiadna služba, príplatok EEG skutočne zodpovedá poskytnutej službe. Po druhé, príplatok EEG bol údajne zavedený s cieľom splniť povinnosti uložené na základe práva Únie, konkrétne smernice 2009/28/ES.

109

Essent

110

| (230) | Komisia nemôže súhlasiť s odôvodnením, ktoré poskytlo Nemecko. |
| --- | --- |

(230)

Komisia nemôže súhlasiť s odôvodnením, ktoré poskytlo Nemecko.

| (231) | Po prvé, hoci je pravda, že z príplatku EEG sa financuje vytváranie zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, podporuje sa ním aj výroba elektriny v týchto zariadeniach. Dokazuje to skutočnosť, že príplatok EEG sa vyberá za kilowatthodinu spotrebovanej elektriny. Po druhé, podobnosť medzi elektrinou vyrobenou podľa zákona EEG doma a dovážanou elektrinou vyrobenou podľa zákona EEG nemožno zmeniť len na základe toho, že dovážaná elektrina vyrobená podľa zákona EEG sa nezapočítava do cieľa stanoveného v smernici 2009/28/ES. Podľa judikatúry Súdneho dvora sa musí táto podobnosť posudzovať „nie na základe kritéria striktne identického charakteru výrobkov, ale na základe ich podobného a porovnateľného použitia.“ (111) Otázku podobnosti treba odlišovať od rozdielu v zaobchádzaní: rozdiel v zaobchádzaní existuje len v súvislosti s dovážanou elektrinou, ktorá by bola podľa zákona EEG z roku 2012 oprávnená na poskytnutie pomoci, keby bola vyrobená v Nemecku. V tomto ohľade je otázka, či sa dovážaná elektrina z obnoviteľných zdrojov energie započítava do cieľa stanoveného v smernici 2009/28/ES, nepodstatná. |
| --- | --- |

(231)

Po prvé, hoci je pravda, že z príplatku EEG sa financuje vytváranie zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, podporuje sa ním aj výroba elektriny v týchto zariadeniach. Dokazuje to skutočnosť, že príplatok EEG sa vyberá za kilowatthodinu spotrebovanej elektriny. Po druhé, podobnosť medzi elektrinou vyrobenou podľa zákona EEG doma a dovážanou elektrinou vyrobenou podľa zákona EEG nemožno zmeniť len na základe toho, že dovážaná elektrina vyrobená podľa zákona EEG sa nezapočítava do cieľa stanoveného v smernici 2009/28/ES. Podľa judikatúry Súdneho dvora sa musí táto podobnosť posudzovať „nie na základe kritéria striktne identického charakteru výrobkov, ale na základe ich podobného a porovnateľného použitia.“ (111) Otázku podobnosti treba odlišovať od rozdielu v zaobchádzaní: rozdiel v zaobchádzaní existuje len v súvislosti s dovážanou elektrinou, ktorá by bola podľa zákona EEG z roku 2012 oprávnená na poskytnutie pomoci, keby bola vyrobená v Nemecku. V tomto ohľade je otázka, či sa dovážaná elektrina z obnoviteľných zdrojov energie započítava do cieľa stanoveného v smernici 2009/28/ES, nepodstatná.

nie na základe kritéria striktne identického charakteru výrobkov, ale na základe ich podobného a porovnateľného použitia

111

| (232) | Komisia navyše nesúhlasí s tvrdením Nemecka, že príplatok EEG nepredstavuje poplatok v zmysle článkov 30 a 110 zmluvy. Po prvé, Súdny dvor vo veci Essent rozhodol, že z hľadiska uplatňovania článkov 30 a 110 zmluvy je nepodstatné, že poplatok nevyberá štát priamo, ale prostredníctvom prevádzkovateľov prenosovej sústavy (112). Po druhé, podľa všetkého neexistuje žiadna služba ani aktívum, za ktorých poskytnutie by sa príplatok EEG hradený dodávateľmi elektriny považoval za primeranú platbu. „Obnoviteľná kvalita“ ako taká nemá pre dodávateľov elektriny žiadny prínos, keďže sa prenáša oddelene od skutočnej elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. Ani platby uhrádzané dodávateľmi nie sú primerané za poskytnutú službu, keďže ich platby sa líšia podľa toho, koľko nezvýhodnených odberateľov majú, zatiaľ čo údajná poskytovaná služba, teda skutočnosť, že elektrina má „obnoviteľnú kvalitu“, je nedeliteľná a rovnaká pre všetkých. Po tretie, príplatok EEG sa nezavádza z dôvodu inšpekcií a ani sa priamo neukladá vzhľadom na povinnosti vyplývajúce z práva Únie. Podľa smernice 2009/28/ES je Nemecko povinné zaviesť opatrenia na zabezpečenie plynulého zvyšovania podielu energie z obnoviteľných zdrojov (článok 3 ods. 2 smernice); realizácia sa ponecháva na voľné uváženie Nemecka, a to pokiaľ ide o osobitné opatrenia (článok 3 ods. 3 smernice) aj o spôsob ich financovania. |
| --- | --- |

(232)

Komisia navyše nesúhlasí s tvrdením Nemecka, že príplatok EEG nepredstavuje poplatok v zmysle článkov 30 a 110 zmluvy. Po prvé, Súdny dvor vo veci Essent rozhodol, že z hľadiska uplatňovania článkov 30 a 110 zmluvy je nepodstatné, že poplatok nevyberá štát priamo, ale prostredníctvom prevádzkovateľov prenosovej sústavy (112). Po druhé, podľa všetkého neexistuje žiadna služba ani aktívum, za ktorých poskytnutie by sa príplatok EEG hradený dodávateľmi elektriny považoval za primeranú platbu. „Obnoviteľná kvalita“ ako taká nemá pre dodávateľov elektriny žiadny prínos, keďže sa prenáša oddelene od skutočnej elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. Ani platby uhrádzané dodávateľmi nie sú primerané za poskytnutú službu, keďže ich platby sa líšia podľa toho, koľko nezvýhodnených odberateľov majú, zatiaľ čo údajná poskytovaná služba, teda skutočnosť, že elektrina má „obnoviteľnú kvalitu“, je nedeliteľná a rovnaká pre všetkých. Po tretie, príplatok EEG sa nezavádza z dôvodu inšpekcií a ani sa priamo neukladá vzhľadom na povinnosti vyplývajúce z práva Únie. Podľa smernice 2009/28/ES je Nemecko povinné zaviesť opatrenia na zabezpečenie plynulého zvyšovania podielu energie z obnoviteľných zdrojov (článok 3 ods. 2 smernice); realizácia sa ponecháva na voľné uváženie Nemecka, a to pokiaľ ide o osobitné opatrenia (článok 3 ods. 3 smernice) aj o spôsob ich financovania.

Essent

112

inšpekcií

povinnosti

| (233) | Ako Komisia uviedla vo svojom rozhodnutí o začatí konania, v článkoch 30 a 110 sa zakazuje len financovanie systémov podpory vnútroštátnej výroby prostredníctvom diskriminačného poplatku uloženého na dovážané výrobky. Členské štáty podľa týchto článkov nie sú povinné rozširovať prínos systému podpory na dovážané výrobky. V tomto rozhodnutí, podobne ako v predchádzajúcich rozhodnutiach o vnútroštátnych systémoch podpory energie z obnoviteľných zdrojov (113), sa nespochybňuje skutočnosť, že podpora podľa zákona EEG z roku 2012 sa obmedzuje na vnútroštátnu výrobu. Členské štáty však pri navrhovaní svojich systémov podpory nesmú zavádzať poplatky, ktoré sú v zmysle článkov 30 a 110 zmluvy diskriminačné. |
| --- | --- |

(233)

Ako Komisia uviedla vo svojom rozhodnutí o začatí konania, v článkoch 30 a 110 sa zakazuje len financovanie systémov podpory vnútroštátnej výroby prostredníctvom diskriminačného poplatku uloženého na dovážané výrobky. Členské štáty podľa týchto článkov nie sú povinné rozširovať prínos systému podpory na dovážané výrobky. V tomto rozhodnutí, podobne ako v predchádzajúcich rozhodnutiach o vnútroštátnych systémoch podpory energie z obnoviteľných zdrojov (113), sa nespochybňuje skutočnosť, že podpora podľa zákona EEG z roku 2012 sa obmedzuje na vnútroštátnu výrobu. Členské štáty však pri navrhovaní svojich systémov podpory nesmú zavádzať poplatky, ktoré sú v zmysle článkov 30 a 110 zmluvy diskriminačné.

113

| (234) | Rozsudkom vo veci Ålands Vindkraft sa nemení posúdenie týkajúce sa článkov 30 a 110 zmluvy. Po prvé, jedinou otázkou v tejto veci bolo, či vnútroštátny systém podpory výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov treba sprístupniť výrobcom so sídlom v iných členských štátoch (Súdny dvor konštatoval, že nie). Rozsudok sa netýkal otázky, či okrem toho takýto vnútroštátny systém podpory môže byť financovaný z diskriminačného poplatku uloženého aj hospodárskym subjektom so sídlom v iných členských štátoch. Po druhé, na žiadosť švédskeho súdu Súdny dvor poskytol výklad článku 34 o množstvových obmedzeniach voľného pohybu tovaru; návrh na začatie prejudiciálneho konania sa nezaoberal článkami 30 a 110 o diskriminačných poplatkoch a daniach, a preto sa k nim Súdny dvor nijako nevyjadril. Po tretie, Súdny dvor konštatoval, že hoci skutočnosť, že Švédsko odmietlo poskytnúť žiadateľovi prístup k svojmu certifikačnému systému, predstavuje opatrenie s účinkom rovnocenným množstvovému obmedzeniu, toto odmietnutie bolo oprávnené z dôvodu environmentálnej politiky a primerané na dosiahnutie daného cieľa environmentálnej politiky (114). Diskriminačné opatrenia, ktorými sa porušujú články 30 a 110, však nie sú odôvodniteľné ani z environmentálnych dôvodov: podľa Komisie neexistuje prípad, keď by sa ochrana životného prostredia (alebo akákoľvek iná nadradená požiadavka všeobecného záujmu) mohla presadzovať zavedením finančného záväzku, na základe ktorého by hospodárske subjekty v iných členských štátoch museli platiť viac ako ich domáci konkurenti. |
| --- | --- |

(234)

Rozsudkom vo veci Ålands Vindkraft sa nemení posúdenie týkajúce sa článkov 30 a 110 zmluvy. Po prvé, jedinou otázkou v tejto veci bolo, či vnútroštátny systém podpory výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov treba sprístupniť výrobcom so sídlom v iných členských štátoch (Súdny dvor konštatoval, že nie). Rozsudok sa netýkal otázky, či okrem toho takýto vnútroštátny systém podpory môže byť financovaný z diskriminačného poplatku uloženého aj hospodárskym subjektom so sídlom v iných členských štátoch. Po druhé, na žiadosť švédskeho súdu Súdny dvor poskytol výklad článku 34 o množstvových obmedzeniach voľného pohybu tovaru; návrh na začatie prejudiciálneho konania sa nezaoberal článkami 30 a 110 o diskriminačných poplatkoch a daniach, a preto sa k nim Súdny dvor nijako nevyjadril. Po tretie, Súdny dvor konštatoval, že hoci skutočnosť, že Švédsko odmietlo poskytnúť žiadateľovi prístup k svojmu certifikačnému systému, predstavuje opatrenie s účinkom rovnocenným množstvovému obmedzeniu, toto odmietnutie bolo oprávnené z dôvodu environmentálnej politiky a primerané na dosiahnutie daného cieľa environmentálnej politiky (114). Diskriminačné opatrenia, ktorými sa porušujú články 30 a 110, však nie sú odôvodniteľné ani z environmentálnych dôvodov: podľa Komisie neexistuje prípad, keď by sa ochrana životného prostredia (alebo akákoľvek iná nadradená požiadavka všeobecného záujmu) mohla presadzovať zavedením finančného záväzku, na základe ktorého by hospodárske subjekty v iných členských štátoch museli platiť viac ako ich domáci konkurenti.

Ålands Vindkraft

114

| (235) | Hoci Nemecko trvá na svojom stanovisku, že príplatok EEG neporušuje články 30 a 110 zmluvy, poskytlo záväzok, že uskutoční investície do prepojovacieho vedenia a podobných európskych projektov v oblasti energetiky (pozri opis v odôvodnení 19). Tieto investície by zodpovedali odhadovanej výške údajnej diskriminácie. |
| --- | --- |

(235)

Hoci Nemecko trvá na svojom stanovisku, že príplatok EEG neporušuje články 30 a 110 zmluvy, poskytlo záväzok, že uskutoční investície do prepojovacieho vedenia a podobných európskych projektov v oblasti energetiky (pozri opis v odôvodnení 19). Tieto investície by zodpovedali odhadovanej výške údajnej diskriminácie.

| (236) | Zvyčajným nápravným opatrením pri porušení článkov 30 a 110 zmluvy je vrátenie uložených poplatkov. Komisia však uznáva, že reinvestícia istého podielu príjmu z parafiškálneho poplatku vyberaného za dovoz do projektov a infraštruktúry, ktoré sú osobitne prínosné práve pre dovoz, je vhodným nápravným opatrením, pokiaľ ide o potenciálnu diskrimináciu, ku ktorej podľa článkov 30 a 110 zmluvy došlo v minulosti (115). |
| --- | --- |

(236)

Zvyčajným nápravným opatrením pri porušení článkov 30 a 110 zmluvy je vrátenie uložených poplatkov. Komisia však uznáva, že reinvestícia istého podielu príjmu z parafiškálneho poplatku vyberaného za dovoz do projektov a infraštruktúry, ktoré sú osobitne prínosné práve pre dovoz, je vhodným nápravným opatrením, pokiaľ ide o potenciálnu diskrimináciu, ku ktorej podľa článkov 30 a 110 zmluvy došlo v minulosti (115).

115

| (237) | Prvým krokom na určenie podielu niekdajšieho príjmu z príplatku EEG, ktorý treba vyčleniť na takého investície, je odhadnúť objem dovozu oprávnenej elektriny vyrobenej podľa zákona EEG do Nemecka. Nemecko uviedlo, že počas uplatňovania zákona EEG z roku 2012, teda od januára 2012 do júla 2014, podiel potvrdení o pôvode zodpovedajúci elektrine z obnoviteľných zdrojov energie, ktorý mohol byť podporovaný podľa zákona EEG z roku 2012, dosahoval približne 1 349 GWh: 519 GWh v roku 2012, 283 GWh v roku 2013 a 547 GWh v roku 2014. Oveľa väčší podiel potvrdení o pôvode, ktorý nie je do tohto množstva zahrnutý, zodpovedá veľkým, starým vodným elektrárňam, ktoré by podľa zákona EEG z roku 2012 neboli oprávnené. Keďže však s potvrdeniami o pôvode možno obchodovať samostatne, samy osebe nestačia na určenie toho, do akej miery sa skutočne dováža elektrina vyrobená podľa zákona EEG. Nemecko uviedlo, že skutočný dovoz by bol nižší, ale nebolo schopné poskytnúť informácie o tom, do akej miery by sa na vypočítanú dovezenú ekologickú elektrickú energiu opísanú vyššie vzťahovali zmluvy o fyzickom dovoze. |
| --- | --- |

(237)

Prvým krokom na určenie podielu niekdajšieho príjmu z príplatku EEG, ktorý treba vyčleniť na takého investície, je odhadnúť objem dovozu oprávnenej elektriny vyrobenej podľa zákona EEG do Nemecka. Nemecko uviedlo, že počas uplatňovania zákona EEG z roku 2012, teda od januára 2012 do júla 2014, podiel potvrdení o pôvode zodpovedajúci elektrine z obnoviteľných zdrojov energie, ktorý mohol byť podporovaný podľa zákona EEG z roku 2012, dosahoval približne 1 349 GWh: 519 GWh v roku 2012, 283 GWh v roku 2013 a 547 GWh v roku 2014. Oveľa väčší podiel potvrdení o pôvode, ktorý nie je do tohto množstva zahrnutý, zodpovedá veľkým, starým vodným elektrárňam, ktoré by podľa zákona EEG z roku 2012 neboli oprávnené. Keďže však s potvrdeniami o pôvode možno obchodovať samostatne, samy osebe nestačia na určenie toho, do akej miery sa skutočne dováža elektrina vyrobená podľa zákona EEG. Nemecko uviedlo, že skutočný dovoz by bol nižší, ale nebolo schopné poskytnúť informácie o tom, do akej miery by sa na vypočítanú dovezenú ekologickú elektrickú energiu opísanú vyššie vzťahovali zmluvy o fyzickom dovoze.

| (238) | Druhým krokom je zhodnotiť, do akej miery bola dovážená ekologická elektrická energia diskriminovaná. Táto diskriminácia spočíva v tom, že hoci na príplatok EEG prispieva domáca výroba elektriny vyrobenej podľa zákona EEG aj dovážaná elektrina vyrobená podľa tohto zákona, úžitok z príplatku EEG má len domáca výroba elektriny vyrobenej podľa zákona EEG (v medziach podmienok oprávnenosti). |
| --- | --- |

(238)

Druhým krokom je zhodnotiť, do akej miery bola dovážená ekologická elektrická energia diskriminovaná. Táto diskriminácia spočíva v tom, že hoci na príplatok EEG prispieva domáca výroba elektriny vyrobenej podľa zákona EEG aj dovážaná elektrina vyrobená podľa tohto zákona, úžitok z príplatku EEG má len domáca výroba elektriny vyrobenej podľa zákona EEG (v medziach podmienok oprávnenosti).

| (239) | Diskrimináciu ako takú možno zmerať na základe výšky príplatku EEG, ktorá sa platila v súvislosti s dovážanou elektrinou vyrobenou podľa zákona EEG. Treba však poznamenať, že žiadna náhrada by nepokrývala celý príplatok ako taký, ale obmedzovala by sa na hypotetickú formu poskytnutej podpory (výkupné ceny, trhové prémie alebo zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie). Keďže tento príplatok platia aj domáci výrobcovia elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ktorí však podľa tohto zákona získavajú aj istú podporu, rozdiel v zaobchádzaní by existoval len do tej miery, že v súvislosti s dovozom sa musí platiť príplatok bez získavania akejkoľvek podpory. Diskriminácia sa v podstate rovná výške podpory, ktorá nebola poskytnutá v prípade dovážanej elektriny vyrobenej podľa zákona EEG. |
| --- | --- |

(239)

Diskrimináciu ako takú možno zmerať na základe výšky príplatku EEG, ktorá sa platila v súvislosti s dovážanou elektrinou vyrobenou podľa zákona EEG. Treba však poznamenať, že žiadna náhrada by nepokrývala celý príplatok ako taký, ale obmedzovala by sa na hypotetickú formu poskytnutej podpory (výkupné ceny, trhové prémie alebo zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie). Keďže tento príplatok platia aj domáci výrobcovia elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ktorí však podľa tohto zákona získavajú aj istú podporu, rozdiel v zaobchádzaní by existoval len do tej miery, že v súvislosti s dovozom sa musí platiť príplatok bez získavania akejkoľvek podpory. Diskriminácia sa v podstate rovná výške podpory, ktorá nebola poskytnutá v prípade dovážanej elektriny vyrobenej podľa zákona EEG.

zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie

| (240) | Pokiaľ ide o výkupné ceny a trhové prémie, Komisia poznamenáva, že vzhľadom na to, že sa pri jednotlivých technológiách EEG rôznia, bolo by potrebné určiť rôzne typy a množstvá elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ktorá bola skutočne dovezená, aby sa na dovoz mohli uplatniť príslušné formy podpory. Keďže však Nemecko vysvetlilo, že údaje o skutočnom dovoze elektriny vyrobenej podľa zákona EEG nie sú k dispozícii, diskrimináciu nemožno zmerať uplatnením osobitnej výkupnej ceny alebo trhovej prémie na zodpovedajúci objem dovozu. |
| --- | --- |

(240)

Pokiaľ ide o výkupné ceny a trhové prémie, Komisia poznamenáva, že vzhľadom na to, že sa pri jednotlivých technológiách EEG rôznia, bolo by potrebné určiť rôzne typy a množstvá elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ktorá bola skutočne dovezená, aby sa na dovoz mohli uplatniť príslušné formy podpory. Keďže však Nemecko vysvetlilo, že údaje o skutočnom dovoze elektriny vyrobenej podľa zákona EEG nie sú k dispozícii, diskrimináciu nemožno zmerať uplatnením osobitnej výkupnej ceny alebo trhovej prémie na zodpovedajúci objem dovozu.

| (241) | Naopak, výhodu vyplývajúcu zo zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie možno určiť oveľa ľahšie: Nemecko uviedlo, že výhoda vyplývajúca zo zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie bola v praxi nižšia ako 4 ct/kWh. Dôvodom je, že dodávatelia elektriny, ktorí žiadajú o zvýhodnenie, získavajú na celé svoje portfólio zníženú sadzbu na úrovni 2 ct/kWh len vtedy, ak sa im podarí zabezpečiť, aby aspoň 50 % elektriny pochádzalo z obnoviteľných zdrojov energie. Dodávatelia elektriny v snahe vyhnúť sa riziku alebo minimalizovať riziko, že by cieľ na úrovni 50 % tesne minuli (v takom prípade by sa na celé portfólio vzťahoval príplatok EEG v plnej výške), kupujú elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG s bezpečnostnou rezervou, čo znamená, že prekračujú potrebných 50 % a niekedy sa dostanú až na úroveň 60 %. V takom prípade sa nákladové zvýhodnenie, ktoré sa potenciálne môže preniesť na výrobcov elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, vypočíta tak, že zníženú sadzbu príplatku EEG získanú na celé portfólio, t. j. 2 ct/kWh, treba vydeliť vyšším podielom obnoviteľných zdrojov energie. Napríklad v prípade podielu vo výške 60 % by skutočné nákladové zvýhodnenie, ktoré by sa mohlo preniesť, nedosahovalo 4 ct/kWh, ale len 3,3 ct/kWh. Maximálna výhoda vyplývajúca zo zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie dosahovala v priemere 3,8 ct/kWh v roku 2012, 3,2 ct/kWh v roku 2013 a 3,9 ct/kWh v roku 2014. |
| --- | --- |

(241)

Naopak, výhodu vyplývajúcu zo zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie možno určiť oveľa ľahšie: Nemecko uviedlo, že výhoda vyplývajúca zo zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie bola v praxi nižšia ako 4 ct/kWh. Dôvodom je, že dodávatelia elektriny, ktorí žiadajú o zvýhodnenie, získavajú na celé svoje portfólio zníženú sadzbu na úrovni 2 ct/kWh len vtedy, ak sa im podarí zabezpečiť, aby aspoň 50 % elektriny pochádzalo z obnoviteľných zdrojov energie. Dodávatelia elektriny v snahe vyhnúť sa riziku alebo minimalizovať riziko, že by cieľ na úrovni 50 % tesne minuli (v takom prípade by sa na celé portfólio vzťahoval príplatok EEG v plnej výške), kupujú elektrinu vyrobenú podľa zákona EEG s bezpečnostnou rezervou, čo znamená, že prekračujú potrebných 50 % a niekedy sa dostanú až na úroveň 60 %. V takom prípade sa nákladové zvýhodnenie, ktoré sa potenciálne môže preniesť na výrobcov elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, vypočíta tak, že zníženú sadzbu príplatku EEG získanú na celé portfólio, t. j. 2 ct/kWh, treba vydeliť vyšším podielom obnoviteľných zdrojov energie. Napríklad v prípade podielu vo výške 60 % by skutočné nákladové zvýhodnenie, ktoré by sa mohlo preniesť, nedosahovalo 4 ct/kWh, ale len 3,3 ct/kWh. Maximálna výhoda vyplývajúca zo zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie dosahovala v priemere 3,8 ct/kWh v roku 2012, 3,2 ct/kWh v roku 2013 a 3,9 ct/kWh v roku 2014.

zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie

zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie

zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie

| (242) | Zdá sa, že zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie bolo mierne vyššie ako príplatok EEG za rok 2012, ale nižšie ako príplatky za roky 2013 a 2014. Zdá sa tiež, že zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie bolo nižšie ako výhoda zahrnutá v niektorých výkupných cenách (po odpočítaní trhovej ceny), ako napríklad v prípade slnečnej energie, ale vyššie ako výhoda zahrnutá v iných výkupných cenách, ako napríklad v prípade veternej energie. Aj keď toto zvýhodnenie môže do istej miery zmenšiť skutočný rozsah diskriminácie, treba mať na zreteli, že množstvá potvrdení o pôvode značne prekračujú rozsah dovozu. Komisia sa preto domnieva, že metóda výpočtu (opísaná v odôvodnení (238) a nasl.), ktorú Nemecko použilo, je primeraná. Výhodu vyplývajúcu zo zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie v spojení s číselnými údajmi o dovezenej elektrine s potvrdeniami o pôvode možno považovať za rozumnú náhradu za mieru, do akej bola dovezená elektrina vyrobená podľa zákona EEG diskriminovaná na základe tohto zákona z roku 2012. |
| --- | --- |

(242)

Zdá sa, že zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie bolo mierne vyššie ako príplatok EEG za rok 2012, ale nižšie ako príplatky za roky 2013 a 2014. Zdá sa tiež, že zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie bolo nižšie ako výhoda zahrnutá v niektorých výkupných cenách (po odpočítaní trhovej ceny), ako napríklad v prípade slnečnej energie, ale vyššie ako výhoda zahrnutá v iných výkupných cenách, ako napríklad v prípade veternej energie. Aj keď toto zvýhodnenie môže do istej miery zmenšiť skutočný rozsah diskriminácie, treba mať na zreteli, že množstvá potvrdení o pôvode značne prekračujú rozsah dovozu. Komisia sa preto domnieva, že metóda výpočtu (opísaná v odôvodnení (238) a nasl.), ktorú Nemecko použilo, je primeraná. Výhodu vyplývajúcu zo zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie v spojení s číselnými údajmi o dovezenej elektrine s potvrdeniami o pôvode možno považovať za rozumnú náhradu za mieru, do akej bola dovezená elektrina vyrobená podľa zákona EEG diskriminovaná na základe tohto zákona z roku 2012.

zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie

zvýhodnenie ekologickej elektrickej energie

zvýhodnenie

a nasl.

zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie

| (243) | Podľa hodnôt týkajúcich sa oprávneného dovozu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ktoré sa uvádzajú v odôvodnení (237), a hodnôt týkajúcich sa zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie, ktoré sa uvádzajú v odôvodnení (241), sa suma, ktorú treba reinvestovať, rovná 50 miliónom EUR (116). Komisia preto považuje záväzok Nemecka investovať 50 miliónov EUR (pozri odôvodnenie (19)) do prepojovacieho vedenia a európskych projektov v oblasti energetiky za prostriedok nápravy potenciálnej diskriminácie, ku ktorej podľa článkov 30 a 110 zmluvy došlo v minulosti. |
| --- | --- |

(243)

Podľa hodnôt týkajúcich sa oprávneného dovozu elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ktoré sa uvádzajú v odôvodnení (237), a hodnôt týkajúcich sa zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie, ktoré sa uvádzajú v odôvodnení (241), sa suma, ktorú treba reinvestovať, rovná 50 miliónom EUR (116). Komisia preto považuje záväzok Nemecka investovať 50 miliónov EUR (pozri odôvodnenie (19)) do prepojovacieho vedenia a európskych projektov v oblasti energetiky za prostriedok nápravy potenciálnej diskriminácie, ku ktorej podľa článkov 30 a 110 zmluvy došlo v minulosti.

zvýhodnenia ekologickej elektrickej energie

116

8.   AUTENTICKÝ JAZYK

AUTENTICKÝ JAZYK

| (244) | Ako sa uvádza v oddiele 1 tohto rozhodnutia, Nemecko sa zrieklo práva na to, aby bolo rozhodnutie prijaté v nemčine. Autentickým jazykom je preto angličtina. |
| --- | --- |

(244)

Ako sa uvádza v oddiele 1 tohto rozhodnutia, Nemecko sa zrieklo práva na to, aby bolo rozhodnutie prijaté v nemčine. Autentickým jazykom je preto angličtina.

9.   ZÁVER A VRÁTENIE POMOCI

ZÁVER A VRÁTENIE POMOCI

| (245) | Keďže porušenie článkov 30 a 110 zmluvy, ku ktorému došlo v minulosti prostredníctvom príplatku EEG, bolo napravené, Komisia dospela k záveru, že podpora výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ktorá bola v odôvodneniach 187 a 200 rozhodnutia o začatí konania vyhlásená za zlučiteľnú, je z hľadiska svojho mechanizmu financovania zlučiteľná aj s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(245)

Keďže porušenie článkov 30 a 110 zmluvy, ku ktorému došlo v minulosti prostredníctvom príplatku EEG, bolo napravené, Komisia dospela k záveru, že podpora výrobcov elektriny vyrobenej podľa zákona EEG, ktorá bola v odôvodneniach 187 a 200 rozhodnutia o začatí konania vyhlásená za zlučiteľnú, je z hľadiska svojho mechanizmu financovania zlučiteľná aj s vnútorným trhom.

| (246) | Komisia dospela k záveru, že Nemecko neoprávnene poskytlo pomoc na podporu výroby elektriny vyrobenej podľa zákona EEG a energeticky náročným podnikom, čím porušilo článok 108 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(246)

Komisia dospela k záveru, že Nemecko neoprávnene poskytlo pomoc na podporu výroby elektriny vyrobenej podľa zákona EEG a energeticky náročným podnikom, čím porušilo článok 108 ods. 3 zmluvy.

| (247) | Pokiaľ pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, mala by sa vrátiť. |
| --- | --- |

(247)

Pokiaľ pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom, mala by sa vrátiť.

| (248) | Toto vrátenie pomoci by sa malo vzťahovať len na znížené sadzby príplatku EEG, ktoré boli poskytnuté na roky 2013 a 2014 (ďalej len „príslušné roky“). |
| --- | --- |

(248)

Toto vrátenie pomoci by sa malo vzťahovať len na znížené sadzby príplatku EEG, ktoré boli poskytnuté na roky 2013 a 2014 (ďalej len „príslušné roky“).

| (249) | Spätne získateľné sumy by sa pre každý príslušný rok mali obmedzovať na rozdiel medzi zlučiteľnou výškou pomoci na daný rok, ako sa stanovuje v súlade s odôvodneniami 251, 252 a 253, a výškou príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v príslušnom roku. |
| --- | --- |

(249)

Spätne získateľné sumy by sa pre každý príslušný rok mali obmedzovať na rozdiel medzi zlučiteľnou výškou pomoci na daný rok, ako sa stanovuje v súlade s odôvodneniami 251, 252 a 253, a výškou príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v príslušnom roku.

| (250) | Výška príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v príslušnom roku, sa v zásade vypočíta uplatnením zníženej sadzby príplatku za daný rok na množstvo elektriny, ktoré príjemca v tom istom roku spotreboval. S cieľom urýchliť vrátenie pomoci a s ohľadom na to, že údaje o spotrebe za príslušné roky ešte nie sú dostupné pre všetky podniky, ktorých sa vrátenie pomoci týka, Nemecko v rámci prvého kroku použije na výpočet predbežnej výšky pomoci, ktorú treba bezodkladne vrátiť, údaje o spotrebe elektriny, ktoré boli uvedené v žiadostiach. V rámci druhého kroku Nemecko použije údaje o skutočnej spotrebe za príslušné roky, aby mohlo určiť konečnú výšku pomoci, ktorú treba vrátiť, a prijme kroky potrebné na zabezpečenie vrátenia alebo splatenia pomoci na základe týchto konečných súm (tento druhý krok v rámci procesu vracania pomoci sa nazýva „korekčný mechanizmus“). |
| --- | --- |

(250)

Výška príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v príslušnom roku, sa v zásade vypočíta uplatnením zníženej sadzby príplatku za daný rok na množstvo elektriny, ktoré príjemca v tom istom roku spotreboval. S cieľom urýchliť vrátenie pomoci a s ohľadom na to, že údaje o spotrebe za príslušné roky ešte nie sú dostupné pre všetky podniky, ktorých sa vrátenie pomoci týka, Nemecko v rámci prvého kroku použije na výpočet predbežnej výšky pomoci, ktorú treba bezodkladne vrátiť, údaje o spotrebe elektriny, ktoré boli uvedené v žiadostiach. V rámci druhého kroku Nemecko použije údaje o skutočnej spotrebe za príslušné roky, aby mohlo určiť konečnú výšku pomoci, ktorú treba vrátiť, a prijme kroky potrebné na zabezpečenie vrátenia alebo splatenia pomoci na základe týchto konečných súm (tento druhý krok v rámci procesu vracania pomoci sa nazýva „korekčný mechanizmus“).

| (251) | Prvý krok v rámci určovania zlučiteľných výšok pomoci sa zakladá na uplatňovaní oddielu 3.7.2 usmernení z roku 2014. Podnik, ktorému bola poskytnutá znížená sadzba, musí patriť do odvetví uvedených v prílohe 3 k usmerneniam z roku 2014 (bod 185 týchto usmernení), alebo v opačnom prípade musí mať tento podnik elektroenergetickú náročnosť aspoň 20 % a patriť do odvetvia s intenzitou obchodovania najmenej 4 % na úrovni Únie, hoci nepatrí do odvetvia uvedeného v prílohe 3 k usmerneniam z roku 2014 (bod 186 týchto usmernení). Na uplatnenie bodu 186 usmernení z roku 2014, ako je vysvetlené v odôvodnení 202, možno použiť údaje uvedené v žiadostiach podaných v súvislosti s príslušnými rokmi. |
| --- | --- |

(251)

Prvý krok v rámci určovania zlučiteľných výšok pomoci sa zakladá na uplatňovaní oddielu 3.7.2 usmernení z roku 2014. Podnik, ktorému bola poskytnutá znížená sadzba, musí patriť do odvetví uvedených v prílohe 3 k usmerneniam z roku 2014 (bod 185 týchto usmernení), alebo v opačnom prípade musí mať tento podnik elektroenergetickú náročnosť aspoň 20 % a patriť do odvetvia s intenzitou obchodovania najmenej 4 % na úrovni Únie, hoci nepatrí do odvetvia uvedeného v prílohe 3 k usmerneniam z roku 2014 (bod 186 týchto usmernení). Na uplatnenie bodu 186 usmernení z roku 2014, ako je vysvetlené v odôvodnení 202, možno použiť údaje uvedené v žiadostiach podaných v súvislosti s príslušnými rokmi.

| (252) | Navyše ak je podnik oprávnený na základe odôvodnenia 251, musí zaplatiť aspoň 15 % dodatočných nákladov bez zníženia sadzby (bod 188 usmernení z roku 2014). Splatná suma sa však na úrovni podniku môže obmedzovať na 4 % hrubej pridanej hodnoty príslušného podniku. Okrem toho sa môže v prípade podnikov s elektroenergetickou náročnosťou najmenej 20 % splatná suma obmedzovať až na 0,5 % hrubej pridanej hodnoty príslušného podniku (bod 189 usmernení roku 2014). Na uplatnenie bodu 189 usmernení z roku 2014, ako je vysvetlené v odôvodnení 202, možno použiť údaje uvedené v žiadostiach podaných v súvislosti s príslušnými rokmi. Ak podnik nie je oprávnený na základe odôvodnenia 251, splatná suma podľa oddielu 3.7.2 usmernení z roku 2014 v zásade zodpovedá príplatku EEG bez zníženia sadzby a podlieha prechodnému pravidlu uvedenému v bode 197 usmernení z roku 2014. |
| --- | --- |

(252)

Navyše ak je podnik oprávnený na základe odôvodnenia 251, musí zaplatiť aspoň 15 % dodatočných nákladov bez zníženia sadzby (bod 188 usmernení z roku 2014). Splatná suma sa však na úrovni podniku môže obmedzovať na 4 % hrubej pridanej hodnoty príslušného podniku. Okrem toho sa môže v prípade podnikov s elektroenergetickou náročnosťou najmenej 20 % splatná suma obmedzovať až na 0,5 % hrubej pridanej hodnoty príslušného podniku (bod 189 usmernení roku 2014). Na uplatnenie bodu 189 usmernení z roku 2014, ako je vysvetlené v odôvodnení 202, možno použiť údaje uvedené v žiadostiach podaných v súvislosti s príslušnými rokmi. Ak podnik nie je oprávnený na základe odôvodnenia 251, splatná suma podľa oddielu 3.7.2 usmernení z roku 2014 v zásade zodpovedá príplatku EEG bez zníženia sadzby a podlieha prechodnému pravidlu uvedenému v bode 197 usmernení z roku 2014.

| (253) | Ak je splatná suma pre ktorýkoľvek z príslušných rokov určená na základe odôvodnenia 252 vyššia ako suma, ktorú príjemca v danom roku skutočne zaplatil, uplatnia sa ustanovenia plánu úpravy, ako sa stanovuje v odôvodnení 212: Pre rok 2013 by zlučiteľná výška pomoci nemala prekročiť 125 % príplatku, ktorý bol skutočne zaplatený v roku 2013 (t. j. v tom istom roku). Pre rok 2014 by zlučiteľná výška pomoci nemala prekročiť 150 % príplatku, ktorý bol skutočne zaplatený v roku 2013 (t. j. v predchádzajúcom roku). Ako je vysvetlené v odôvodnení 250, príplatok, ktorý bol skutočne zaplatený v rokoch 2013 a 2014, môže na účely určenia predbežnej výšky pomoci, ktorú treba vrátiť, vychádzať z údajov o spotrebe elektriny, ktoré boli uvedené v žiadosti podniku o zníženú sadzbu na roky 2013 a 2014. Hneď ako budú k dispozícii, budú na účely korekčného mechanizmu použité údaje o skutočnej spotrebe elektriny za roky 2013 a 2014. |
| --- | --- |

(253)

Ak je splatná suma pre ktorýkoľvek z príslušných rokov určená na základe odôvodnenia 252 vyššia ako suma, ktorú príjemca v danom roku skutočne zaplatil, uplatnia sa ustanovenia plánu úpravy, ako sa stanovuje v odôvodnení 212: Pre rok 2013 by zlučiteľná výška pomoci nemala prekročiť 125 % príplatku, ktorý bol skutočne zaplatený v roku 2013 (t. j. v tom istom roku). Pre rok 2014 by zlučiteľná výška pomoci nemala prekročiť 150 % príplatku, ktorý bol skutočne zaplatený v roku 2013 (t. j. v predchádzajúcom roku). Ako je vysvetlené v odôvodnení 250, príplatok, ktorý bol skutočne zaplatený v rokoch 2013 a 2014, môže na účely určenia predbežnej výšky pomoci, ktorú treba vrátiť, vychádzať z údajov o spotrebe elektriny, ktoré boli uvedené v žiadosti podniku o zníženú sadzbu na roky 2013 a 2014. Hneď ako budú k dispozícii, budú na účely korekčného mechanizmu použité údaje o skutočnej spotrebe elektriny za roky 2013 a 2014.

| (254) | Ak splatná suma určená na základe odôvodnení 251, 252 a 253 nie je vyššia ako suma, ktorú príjemca skutočne zaplatil v ktoromkoľvek z príslušných rokov, pomoc sa vracať nebude. |
| --- | --- |

(254)

Ak splatná suma určená na základe odôvodnení 251, 252 a 253 nie je vyššia ako suma, ktorú príjemca skutočne zaplatil v ktoromkoľvek z príslušných rokov, pomoc sa vracať nebude.

| (255) | Ak je celková výška pomoci, ktorá bola príjemcovi poskytnutá, nižšia ako 200 000 EUR a ak pomoc spĺňa všetky ostatné kritériá uvedené buď v nariadení Komisie (EÚ) č. 1407/2013 (117), alebo v nariadení Komisie (ES) č. 1998/2006 (118), potom by sa takáto pomoc nemala považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, a preto by sa nemala vracať. |
| --- | --- |

(255)

Ak je celková výška pomoci, ktorá bola príjemcovi poskytnutá, nižšia ako 200 000 EUR a ak pomoc spĺňa všetky ostatné kritériá uvedené buď v nariadení Komisie (EÚ) č. 1407/2013 (117), alebo v nariadení Komisie (ES) č. 1998/2006 (118), potom by sa takáto pomoc nemala považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, a preto by sa nemala vracať.

117

118

| (256) | Ak je celková výška pomoci, ktorá bola príjemcovi poskytnutá, vyššia ako 200 000 EUR, z čoho sa musí vrátiť suma nižšia ako 200 000 EUR, nariadenia (ES) č. 1998/2006 a (EÚ) č. 1407/2013 sa neuplatňujú, lebo pomoc sa týka rovnakých oprávnených nákladov, a kumulácia sa preto vylučuje (článok 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1407/2013 a článok 2 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1998/2006). Takéto sumy preto treba vrátiť. |
| --- | --- |

(256)

Ak je celková výška pomoci, ktorá bola príjemcovi poskytnutá, vyššia ako 200 000 EUR, z čoho sa musí vrátiť suma nižšia ako 200 000 EUR, nariadenia (ES) č. 1998/2006 a (EÚ) č. 1407/2013 sa neuplatňujú, lebo pomoc sa týka rovnakých oprávnených nákladov, a kumulácia sa preto vylučuje (článok 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1407/2013 a článok 2 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1998/2006). Takéto sumy preto treba vrátiť.

| (257) | Komisia ďalej preskúmala, či existujú nejaké prekážky, ktoré by bránili vráteniu pomoci podľa článku 14 nariadenia (ES) č. 659/1999. Ako sa uvádza v odôvodnení 172, niektoré zainteresované strany tvrdili, že úprava v rokoch 2013 a 2014 by mala byť čo najmenšia, aby sa ochránili legitímne očakávania príjemcov, a že žiadna pomoc by sa vracať nemala. Z dôvodov uvedených v odôvodnení 146 a nasl. však legitímne očakávania príjemcov nemožno podporiť na základe rozhodnutia Komisie vo veci NN 27/00, keďže zákon EEG z roku 2012 sa líši od zákona EEG z roku 2000 a bol prijatý o viac ako desať rokov neskôr, a najmä preto, lebo v zákone EEG z roku 2000 neexistovalo pravidlo BesAR, |
| --- | --- |

(257)

Komisia ďalej preskúmala, či existujú nejaké prekážky, ktoré by bránili vráteniu pomoci podľa článku 14 nariadenia (ES) č. 659/1999. Ako sa uvádza v odôvodnení 172, niektoré zainteresované strany tvrdili, že úprava v rokoch 2013 a 2014 by mala byť čo najmenšia, aby sa ochránili legitímne očakávania príjemcov, a že žiadna pomoc by sa vracať nemala. Z dôvodov uvedených v odôvodnení 146 a nasl. však legitímne očakávania príjemcov nemožno podporiť na základe rozhodnutia Komisie vo veci NN 27/00, keďže zákon EEG z roku 2012 sa líši od zákona EEG z roku 2000 a bol prijatý o viac ako desať rokov neskôr, a najmä preto, lebo v zákone EEG z roku 2000 neexistovalo pravidlo BesAR,

a nasl.

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc na podporu výroby elektriny z obnoviteľných zdrojov energie a z banského plynu vrátane jej mechanizmu financovania, ktorú Nemecko neoprávnene poskytlo na základe zákona Erneuerbare-Energien-Gesetz 2012 (zákona EEG z roku 2012), čím porušilo článok 108 ods. 3 zmluvy, je zlučiteľná s vnútorným trhom, ak Nemecko splní záväzok stanovený v prílohe I.

Erneuerbare-Energien-Gesetz

Článok 2

Komisia akceptuje plán úpravy, ktorý Nemecko predložilo v súvislosti s rokmi 2013 a 2014, ako sa stanovuje v prílohe II.

Článok 3

1.   Štátna pomoc, ktorá pozostáva zo znížených sadzieb príplatku za financovanie podpory elektriny z obnoviteľných zdrojov energie (príplatok EEG) v rokoch 2013 a 2014 pre energeticky náročných odberateľov (Besondere Ausgleichsregelung, pravidlo BesAR) a ktorú Nemecko neoprávnene zaviedlo v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy, je zlučiteľná s vnútorným trhom, ak patrí do jednej zo štyroch kategórií stanovených v tomto odseku.

Besondere Ausgleichsregelung

Ak bola štátna pomoc poskytnutá podniku, ktorý patrí do odvetvia uvedeného v prílohe 3 k Usmerneniam o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014 – 2020 (usmernenia z roku 2014), je zlučiteľná s vnútorným trhom, ak tento podnik zaplatil aspoň 15 % dodatočných nákladov, ktoré znášajú dodávatelia elektriny s ohľadom na povinnosť kupovať energiu z obnoviteľných zdrojov a ktoré sa následne prenášajú na ich odberateľov. Ak podnik zaplatil menej ako 15 % týchto dodatočných nákladov, štátna pomoc je aj tak zlučiteľná, ak podnik zaplatil sumu, ktorá zodpovedá aspoň 4 % jeho hrubej pridanej hodnoty, alebo v prípade podnikov s elektroenergetickou náročnosťou najmenej 20 %, ak zaplatil aspoň 0,5 % hrubej pridanej hodnoty.

Ak bola štátna pomoc poskytnutá podniku, ktorý nepatrí do odvetvia uvedeného v prílohe 3 k usmerneniam z roku 2014, ale v roku 2012 mal elektroenergetickú náročnosť aspoň 20 % a patril v tomto roku do odvetvia s intenzitou obchodovania najmenej 4 % na úrovni Únie, je zlučiteľná s vnútorným trhom, ak tento podnik zaplatil aspoň 15 % dodatočných nákladov, ktoré znášali dodávatelia elektriny s ohľadom na povinnosť kupovať energiu z obnoviteľných zdrojov a ktoré sa následne preniesli na odberateľov elektrickej energie. Ak podnik zaplatil menej ako 15 % týchto dodatočných nákladov, štátna pomoc je aj tak zlučiteľná, ak podnik zaplatil sumu, ktorá zodpovedá aspoň 4 % jeho hrubej pridanej hodnoty, alebo v prípade podnikov s elektroenergetickou náročnosťou najmenej 20 %, ak zaplatil aspoň 0,5 % hrubej pridanej hodnoty.

Ak bola štátna pomoc poskytnutá podniku, ktorý bol oprávnený na získanie zlučiteľnej štátnej pomoci na základe druhého alebo tretieho pododseku, ale výška príplatku EEG, ktorý tento podnik zaplatil, nedosiahla úroveň, ktorá sa v týchto pododsekoch požaduje, zlučiteľné sú tieto časti pomoci:

| a) | pre rok 2013 ide o časť pomoci, ktorá prekračuje 125 % príplatku, ktorý podnik skutočne zaplatil v roku 2013; |
| --- | --- |

a)

pre rok 2013 ide o časť pomoci, ktorá prekračuje 125 % príplatku, ktorý podnik skutočne zaplatil v roku 2013;

| b) | pre rok 2014 ide o časť pomoci, ktorá prekračuje 150 % príplatku, ktorý podnik skutočne zaplatil v roku 2013. |
| --- | --- |

b)

pre rok 2014 ide o časť pomoci, ktorá prekračuje 150 % príplatku, ktorý podnik skutočne zaplatil v roku 2013.

Ak bola štátna pomoc poskytnutá podniku, ktorý nebol oprávnený na získanie zlučiteľnej štátnej pomoci na základe druhého alebo tretieho pododseku, a ak tento podnik zaplatil menej ako 20 % dodatočných nákladov na príplatok bez zníženia sadzby, zlučiteľné sú tieto časti pomoci:

| a) | pre rok 2013 ide o časť pomoci, ktorá prekračuje 125 % príplatku, ktorý podnik skutočne zaplatil v roku 2013; |
| --- | --- |

a)

pre rok 2013 ide o časť pomoci, ktorá prekračuje 125 % príplatku, ktorý podnik skutočne zaplatil v roku 2013;

| b) | pre rok 2014 ide o časť pomoci, ktorá prekračuje 150 % príplatku, ktorý podnik skutočne zaplatil v roku 2013. |
| --- | --- |

b)

pre rok 2014 ide o časť pomoci, ktorá prekračuje 150 % príplatku, ktorý podnik skutočne zaplatil v roku 2013.

2.   Každá pomoc, na ktorú sa nevzťahuje odsek 1, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 4

Individuálna pomoc poskytnutá v rámci schém pomoci uvedených v článkoch 1 a 3 nepredstavuje pomoc, ak v čase jej poskytnutia spĺňala podmienky stanovené v nariadení prijatom podľa článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 994/98 (119), ktoré sa v tom čase uplatňovalo.

119

Článok 5

Individuálna pomoc poskytnutá v rámci schém pomoci uvedených v článkoch 1 a 3, ktorá v čase jej poskytnutia spĺňala podmienky stanovené v nariadení prijatom podľa článku 1 nariadenia (ES) č. 994/98 alebo v akejkoľvek inej schválenej schéme pomoci, je zlučiteľná s vnútorným trhom do výšky maximálnej intenzity pomoci uplatňovanej v prípade tohto typu pomoci.

Článok 6

1.   Nemecko bude od príjemcov požadovať vrátenie nezlučiteľnej pomoci uvedenej v článku 3 ods. 2, a to v súlade s metódou opísanou v prílohe III.

2.   Sumy, ktoré sa majú vrátiť, zahŕňajú úroky plynúce od dátumu, keď boli poskytnuté príjemcom, až do ich skutočného vrátenia.

3.   Úrok sa vypočíta ako zložený úrok v súlade s kapitolu V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (120).

120

4.   Nemecko zruší všetky nevyplatené platby pomoci v rámci schémy pomoci uvedenej v článku 3 ods. 2 s účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.

Článok 7

1.   Vrátenie nezlučiteľnej pomoci uvedenej v článku 3 ods. 2 je okamžité a účinné.

2.   Prostredníctvom vrátenia nezlučiteľnej pomoci, ktorá bola poskytnutá, Nemecko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia.

3.   Ak Nemecko zabezpečí len vrátenie predbežných výšok pomoci, ktoré sú stanovené vo štvrtom odseku prílohy III, zabezpečí, aby sa do jedného roka od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia uplatnil korekčný mechanizmus opísaný vo štvrtom odseku prílohy III.

Článok 8

1.   Nemecko predloží v priebehu dvoch mesiacov po oznámení tohto rozhodnutia tieto informácie:

| a) | zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc uvedenú v článku 3 ods. 1 a 2 a celkovú výšku pomoci, ktorú každý z nich dostal na základe uvedenej schémy; |
| --- | --- |

a)

zoznam príjemcov, ktorí dostali pomoc uvedenú v článku 3 ods. 1 a 2 a celkovú výšku pomoci, ktorú každý z nich dostal na základe uvedenej schémy;

| b) | celkovú predbežnú výšku pomoci (istinu a úroky), ktorú má príjemca vrátiť; |
| --- | --- |

b)

celkovú predbežnú výšku pomoci (istinu a úroky), ktorú má príjemca vrátiť;

| c) | podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení s cieľom splniť toto rozhodnutie vrátane záväzku stanoveného v prílohe I; |
| --- | --- |

c)

podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení s cieľom splniť toto rozhodnutie vrátane záväzku stanoveného v prílohe I;

| d) | dokumenty, ktoré preukazujú, že príjemcovia dostali príkaz vrátiť pomoc a že záväzok stanovený v prílohe I je splnený. |
| --- | --- |

d)

dokumenty, ktoré preukazujú, že príjemcovia dostali príkaz vrátiť pomoc a že záväzok stanovený v prílohe I je splnený.

2.   Nemecko bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 3 ods. 2 a úplného splnenia záväzku stanoveného v prílohe I. Na žiadosť Komisie Nemecko okamžite predloží informácie o prijatých a plánovaných opatreniach s cieľom splniť toto rozhodnutie. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokov, ktoré príjemcovia už vrátili.

Článok 9

Nemecko sa zaviazalo reinvestovať 50 miliónov EUR do prepojovacieho vedenia a európskych projektov v oblasti energetiky. Nemecko bude Komisiu informovať o vykonávaní tohto záväzku.

Článok 10

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 25. novembra 2014

Za Komisiu

Margrethe VESTAGEROVÁ

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 37, 7.2.2014, s. 73 a Ú. v. EÚ C 250, 1.8.2014, s. 15.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

2

(3)  Nariadenie č. 1 o používaní jazykov v Európskom hospodárskom spoločenstve, (Ú. v. ES séria I, zväzok 1952 – 1958, s. 59).

3

(4)  Zákon Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien (Erneuerbare-Energien-Gesetz – EEG) zmenený zákonom Gesetz zur Neuregelung des Rechtsrahmens für die Förderung der Stromerzeugung aus erneuerbaren Energien, Bundesgesetzblatt, časť I, s. 1634 a zákonom Gesetz zur Änderung des Rechtsrahmens für Strom aus solarer Strahlungsenergie und zu weiteren Änderungen im Recht der erneuerbaren Energien vom 17. August 2012, Bundesgesetzblatt, časť I, s. 1754.

4

(5)  Gesetz zur grundlegenden Reform des Erneuerbare-Energien-Gesetzes und zur Änderung weiterer Bestimmungen des Energiewirtschaftsrechts vom 21. Juli 2014, Bundesgesetzblatt, časť I, s. 1066.

5

(6)  Vec štátnej pomoci SA.38632 (2014/N) – Nemecko: Zákon EEG z roku 2014 – Reforma zákona o energii z obnoviteľných zdrojov (zatiaľ neuverejnené v Úradnom vestníku EÚ).

6

Úradnom vestníku EÚ

(7)  Verordnung zur Weiterentwicklung des bundesweiten Ausgleichsmechanismus vom 17. Juli 2009, Bundesgesetzblatt, časť I, s. 2101, zmenené článkom 2 predpisu Gesetz vom 17. August 2012, Bundesgesetzblatt, časť I, s. 1754.

7

(8)  Verordnung zur Ausführung der Verordnung zur Weiterentwicklung des bundesweiten Ausgleichsmechanismus (Ausgleichsmechanismus-Ausführungsverordnung – AusglMechAV) vom 22. Februar 2010, Bundesgesetzblatt, časť I, s. 134, zmenené predpisom Zweite Verordnung zur Änderung der Ausgleichsmechanismus-Ausführungsverordnung vom 19. Februar 2013, Bundesgesetzblatt, časť I, s. 310.

8

(9)  Obmedzenie sa uplatňuje aj na železničné podniky. Uvedené obmedzenie sa v rámci tohto rozhodnutia neskúma. Komisia si vyhradzuje právo posúdiť § 42 zákona EEG z roku 2012 v osobitnom konaní.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 200, 28.6.2014, s. 1.

10

(11)  Veci T-244/93 a T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf/Komisia, ECLI:EU:T:1995:160.

11

TWD Textilwerke Deggendorf/Komisia

(12)  Gesetz zur grundlegenden Reform des Erneuerbare-Energien-Gesetzes und zur Änderung weiterer Bestimmungen des Energiewirtschaftsrechts vom 21. Juli 2014, Bundesgesetzblatt, časť I, s. 1066.

12

(13)  Podľa § 11 AusglMechV môže agentúra BNetzA prijímať nariadenia po dohode so spolkovým ministerstvom životného prostredia, ochrany prírody a jadrovej bezpečnosti (teraz spolkové ministerstvo životného prostredia, ochrany prírody, výstavky a jadrovej bezpečnosti) a spolkovým ministerstvom hospodárstva a technológie (teraz spolkové ministerstvo pre hospodárske záležitosti a energetiku).

13

(14)  Zákon Gesetz über die Elektrizitäts- und Gasversorgung (Energiewirtschaftsgesetz – EnWG) vom, 7. Juli 2005, Bundesgesetzblatt, časť I, s. 1970, 3621, zmenený na základe článku 3 ods. 4 predpisu Gesetz vom 4. Oktober 2013, Bundesgesetzblatt, časť I, s. 3746.

14

(15)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie a o zmene a doplnení a následnom zrušení smerníc 2001/77/ES a 2003/30/ES (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16).

15

(16)  Vec C-379/98, PreussenElektra/Schleswag, ECLI:EU:C:2001:160.

16

PreussenElektra/Schleswag

(17)  Vec C-677/11, Doux Élevage. ECLI:EU:C:2013:348.

17

Doux Élevage

(18)  Ú. v. ES C 164, 10.7.2002, s. 5.

18

(19)  Vec C-280/00, Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415.

19

Altmark Trans

(20)  Vec C-206/06, Essent Netwerk Noord, ECLI:EU:C:2008:413.

20

Essent Netwerk Noord

(21)  Vec C-262/12, Association Vent de Colère!, ECLI:EU:C:2013:851.

21

Association Vent de Colère!

(22)  Vec C-573/12, Ålands Vindkraft, ECLI:EU:C:2014:2037.

22

Ålands Vindkraft

(23)  Vec C-280/00, Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415, body 87 až 93. Kritériá uvedené vo veci Altmark stanovil Súdny dvor s cieľom objasniť, za akých okolností sa kompenzácia poskytnutá verejným orgánom na vykonávanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu kvalifikuje ako štátna pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy.

23

Altmark Trans

Altmark

(24)  Na podporu tohto argumentu Nemecko cituje správu Rady európskych energetických regulátorov (CEER) z 25. júna 2013 s názvom Vyhodnotenie stavu schém na podporu energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej účinnosti v Európe (najmä tabuľky na stranách 18 – 20).

24

(25)  Vec C-387/92, Banco Exterior de España, ECLI:EU:C:1994:100, bod 13; vec C-156/98, Nemecko/Komisia, ECLI:EU:C:2000:467, bod 25; vec C-6/97, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:1999:251, bod 15; vec C-172/03, Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, bod 36; vec C-126/01, GEMO SA, ECLI:EU:C:2003:622, body 28 až 31 o bezplatnom zbere a spracovaní odpadu.

25

Banco Exterior de España

Nemecko/Komisia

Taliansko/Komisia

Heiser

GEMO SA

(26)  Vec 173/73, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:1974:71, bod 36. Pozri tiež vec T-55/99, CETM/Komisia, ECLI:EU:T:2000:223, bod 85.

26

Taliansko/Komisia

CETM/Komisia

(27)  Vec T-177/10, Alcoa Trasformazioni/Komisia, ECLI:EU:T:2014:897, body 82 až 85.

27

Alcoa Trasformazioni/Komisia

(28)  Vec T-177/10, Alcoa Trasformazioni/Komisia, ECLI:EU:T:2014:897, bod 82.

28

Alcoa Trasformazioni/Komisia

(29)  Vec T-177/10, Alcoa Trasformazioni/Komisia, ECLI:EU:T:2014:897, bod 84.

29

Alcoa Trasformazioni/Komisia

(30)  Vec T-177/10, Alcoa Trasformazioni/Komisia, ECLI:EU:T:2014:897, bod 85.

30

Alcoa Trasformazioni/Komisia

(31)  Vec C-143/99, Adria-Wien Pipeline, ECLI:EU:C:2001:598, bod 48.

31

Adria-Wien Pipeline

(32)  Spojené veci C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos, ECLI:EU:C:2011:550, bod 69.

32

Paint Graphos

(33)  Vec C-75/97, Belgicko/Komisia, ECLI:EU:C:1999:311, bod 38 a nasl.; vec C-172/03, Heiser, ECLI:EU:C:2005:130; vec C-487/06 P, British Aggregates Association/Komisia, ECLI:EU:C:2008:757, body 86 až 92; vec C-143/99, Adria-Wien Pipeline, ECLI:EU:C:2001:598, body 43, 52 a nasl.

33

Belgicko/Komisia

a nasl

Heiser

British Aggregates Association/Komisia

Adria-Wien Pipeline

a nasl

(34)  Vec C-280/00, Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415, bod 87.

34

Altmark Trans

(35)  Vec C-280/00, Altmark Trans, ECLI:EU:C:2003:415, body 89 až 93.

35

Altmark Trans

(36)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 55).

36

(37)  Spojené veci 67/85, 68/85 a 70/85, Kwekerij Gebroeders van der Kooy a i., ECLI:EU:C:1988:38; vec T-157/01, Danske Busvognmænd/Komisia, ECLI:EU:T:2004:76; spojené veci T-254/00, T-270/00 a T-277/00, Hotel Cipriani a i./Komisia, ECLI:EU:T:2008:537.

37

Kwekerij Gebroeders van der Kooy a i.

Danske Busvognmænd/Komisia

Hotel Cipriani a i./Komisia

(38)  Spojené veci 67/85, 68/85 a 70/85, Kwekerij Gebroeders van der Kooy a i., ECLI:EU:C:1988:38, bod 30.

38

Kwekerij Gebroeders van der Kooy a i.

(39)  Vec T-157/01, Danske Busvognmænd/Komisia, ECLI:EU:T:2004:76, bod 57.

39

Danske Busvognmænd/Komisia

(40)  Spojené veci T-254/00, T-270/00 a T-277/00, Hotel Cipriani a i./Komisia, ECLI:EU:T:2008:537, bod 185.

40

Hotel Cipriani a i./Komisia

(41)  Vec C-71/09 P, Comitato „Venezia vuole vivere“ a i./Komisia, ECLI:EU:C:2011:368.

41

Comitato „Venezia vuole vivere“ a i./Komisia

(42)  Vec C-71/09 P, Comitato „Venezia vuole vivere“ a i./Komisia, ECLI:EU:C:2011:368, bod 92.

42

Comitato „Venezia vuole vivere“ a i./Komisia

(43)  Vec C-71/09 P, Comitato „Venezia vuole vivere“ a i./Komisia, ECLI:EU:C:2011:368, bod 95.

43

Comitato „Venezia vuole vivere“ a i./Komisia

(44)  Vec C-71/09 P, Comitato „Venezia vuole vivere“ a i./Komisia, ECLI:EU:C:2011:368, bod 96.

44

Comitato „Venezia vuole vivere“ a i./Komisia

(45)  Vec T-295/12, Nemecko/Komisia, ECLI:EU:T:2014:675, bod 144; vec T-309/12 – Zweckverband Tierkörperbeseitigung/Komisia, ECLI:EU:T:2014:676, bod 261.

45

Nemecko/Komisia

Zweckverband Tierkörperbeseitigung/Komisia

(46)  Vec T-226/09, British Telecommunications a i./Komisia, ECLI:EU:T:2013:466, bod 71.

46

British Telecommunications a i./Komisia

(47)  Pozri závery generálneho advokáta Watheleta, vec C-242/13, Commerz Nederland, ECLI:EU:C:2014:308, bod 75 a nasl.

47

Commerz Nederland

a nasl

(48)  Vec C-677/11, Doux Élevage. ECLI:EÚ:C:2013:348.

48

Doux Élevage

(49)  Vec C-78/76, Steinike & Weinlig/Nemecko, ECLI:EU:C:1977:52, bod 21.

49

Steinike & Weinlig/Nemecko

(50)  Vec C-677/11, Doux Élevage, ECLI:EU:C:2013:348, bod 35.

50

Doux Élevage

(51)  Vec C-262/12, Association Vent de Colère!, ECLI:EU:C:2013:851, body 16 až 20.

51

Association Vent de Colère!

(52)  Vec C-262/12, Association Vent de Colère!, ECLI:EU:C:2013:851, bod 21.

52

Association Vent de Colère!

(53)  Vec C-78/76, Steinike & Weinlig/Nemecko, ECLI:EU:C:1977:52, bod 21; vec 173/73, Taliansko/Komisia, EU:C:1974:71, bod 35; vec 259/85, Francúzsko/Komisia, ECLI:EU:C:1987:478, bod 23; vec C-206/06, Essent Netwerk Noord, ECLI:EU:C:2008:413, bod 66.

53

Steinike & Weinlig/Nemecko

Taliansko/Komisia

Francúzsko/Komisia

Essent Netwerk Noord

(54)  Vec 173/73, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:1974:71, bod 35.

54

Taliansko/Komisia

(55)  Vec T-139/09, Francúzsko/Komisia, ECLI:EU:T:2012:496, body 63 a 64.

55

Francúzsko/Komisia

(56)  Vec C-379/98, PreussenElektra/Schleswag, ECLI:EU:C:2001:160.

56

PreussenElektra/Schleswag

(57)  Vec C-206/06, Essent Netwerk Noord, ECLI:EU:C:2008:413, bod 70; vec C-262/12, Association Vent de Colère!, ECLI:EU:C:2013:851, bod 20.

57

Essent Netwerk Noord

Vent de Colère!

(58)  Vec C-72/91, Sloman Neptun/Bodo Ziesemer, ECLI:EU:C:1993:97, bod 19.

58

Sloman Neptun/Bodo Ziesemer

(59)  Vec C-72/91, Sloman Neptun/Bodo Ziesemer, ECLI:EU:C:1993:97.

59

Sloman Neptun/Bodo Ziesemer

(60)  Vec C-72/91, Sloman Neptun/Bodo Ziesemer, ECLI:EU:C:1993:97, bod 21.

60

Sloman Neptun/Bodo Ziesemer

(61)  Oberlandesgericht Hamm, rozsudok zo 14. mája 2013, ref. 19 U 180/12.

61

(62)  Pozri vec C-78/76, Steinike & Weinlig/Nemecko, ECLI:EU:C:1977:52, bod 21.

62

Steinike & Weinlig/Nemecko

(63)  Vec C-275/13, Elcogás, ECLI:EU:C:2014:2314, bod 29.

63

Elcogás

(64)  Vec C-399/10 P, Bouygues a i./Komisia, ECLI:EU:C:2013:175, bod 103.

64

Bouygues a i./Komisia

(65)  Vec C-399/10 P, Bouygues a i./Komisia, ECLI:EU:C:2013:175, bod 104.

65

Bouygues a i./Komisia

(66)  Vec C-262/12, Association Vent de Colère!, ECLI:EU:C:2013:851, bod 19; vec C-275/13, Elcogás, ECLI:EU:C:2014:2314, bod 24.

66

Vent de Colère!

Elcogás

(67)  Vec C-262/12, Association Vent de Colère!, ECLI:EU:C:2013:851, bod 25; vec 173/73, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:1974:71, bod 35.

67

Vent de Colère!

Taliansko/Komisia

(68)  Vec C-677/11, Doux Élevage. ECLI:EU:C:2013:348, bod 32.

68

Doux Élevage

(69)  Vec C-677/11, Doux Élevage. ECLI:EU:C:2013:348, bod 36.

69

Doux Élevage

(70)  Vec C-677/11, Doux Élevage. ECLI:EU:C:2013:348, bod 38.

70

Doux Élevage

(71)  Pozri poznámku pod čiarou č. 69.

71

(72)  Vec C-279/08 P, Komisia/Holandsko, ECLI:EU:C:2011:551, body 102 až 113.

72

(73)  Vec C-262/12, Association Vent de Colère!, ECLI:EU:C:2013:851, bod 19; vec C-275/13, Elcogás, ECLI:EU:C:2014:2314, bod 24.

73

Vent de Colère!

Elcogás

(74)  Pozri poznámku pod čiarou č. 21.

74

(75)  Ú. v. ES C 164, 10.7.2002, s. 5.

75

(76)  Zákon EEG z roku 2012 nadobudol účinnosť 1. januára 2012, takže prvé znížené sadzby, o ktoré mohli energeticky nároční odberatelia podľa tohto zákona požiadať, boli tie, ktoré boli poskytnuté v roku 2013. Znížené sadzby poskytnuté na rok 2012 vychádzali z iného zákona, ktorý predchádzal zákonu EEG z roku 2012, a preto sa v rámci tohto konania neskúmajú.

76

(77)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

77

(78)  Rozsudok vo veci Nemecko a i./Kronofrance, C-75/05 a C-80/05, ECLI:EU:C:2008:482, bod 61 s ďalšími odkazmi.

78

Nemecko a i.

Kronofrance

(79)  Zainteresované strany sa odvolávajú na túto judikatúru: vec C-260/91, Diversinte, ECLI:EU:C:1993:136, bod 9; vec C-63/83, Regina/Kirk, ECLI:EU:C:1984:255, bod 21 a nasl.; vec C-1/73, Westzucker, ECLI:EU:C:1973:78, bod 5; vec C-295/02, Gerken, ECLI:EU:C:2004:400, bod 47 a nasl.; vec C-420/06, Jager, ECLI:EU:C:2008:152, bod 59 a nasl.; vec C-189/02 P, Dansk Rørindustri a i./Komisia, ECLI:EU:C:2005:408, bod 217.

79

Diversinte

Regina/Kirk

a nasl.

Westzucker

Gerken

a nasl.

Jager

a nasl.

Dansk Rørindustri a i./Komisia

(80)  Vec C-334/07 Ρ, Komisia/Freistaat Sachsen, ECLI:EU:C:2008:709, bod 43; vec T-176/01, Ferrière Nord/Komisia, ECLI:EU:T:2004:336, bod 139.

80

Komisia

Freistaat Sachsen

Ferrière Nord

Komisia

(81)  Vec 68/69, Bundesknappschaft/Brock, ECLI:EU:C:1970:24, bod 6; vec 1/73 Westzucker GmbH/Einfuhr- und Vorratsstelle für Zucker, ECLI:EU:C:1973:78, bod 5; vec 143/73, SOPAD/FORMA a i., ECLI:EU:C:1973:145, bod 8; vec 96/77, Bauche, ECLI:EU:C:1978:26, bod 48; vec 125/77, KoninklijkeScholten-Honig NV a i./Floofdproduktschaap voor Akkerbouwprodukten, ECLI:EU:C:1978:187, bod 37; vec 40/79, Ρ/Komisia, ECLI:EU:C:1981:32, bod 12; vec 270/84, Licata/ESC, ECLI:EU:C:1986:304, bod 31; vec C-60/98 Butterfly Music/CEDEM, ECLI:EU:C:1999:333, bod 24; vec C-334/07 Ρ, Komisia/Freistaat Sachsen, ECLI:EU:C:2008:709, bod 53; vec T-404/05 Grécko/Komisia, ECLI:EU:T:2008:510, bod 77.

81

Bundesknappschaft

Brock

Westzucker GmbH

Einfuhr- und Vorratsstelle für Zucker

SOPAD

FORMA a i.

Bauche

KoninklijkeScholten-Honig NV a i.

Floofdproduktschaap voor Akkerbouwprodukten

Ρ

Komisia

Licata

ESC

Butterfly Music

CEDEM

Komisia

Freistaat Sachsen

Grécko

Komisia

(82)  Vec C-169/95, Španielsko/Komisia, ECLI:EU:C:1997:10, body 51 až 54; spojené veci T-116/01 a T-118/01, P&O European Ferries (Vizcaya) SA/Komisia, ECLI:EU:T:2003:217, bod 205.

82

Španielsko

Komisia

P&O European Ferries (Vizcaya) SA

Komisia

(83)  Spojené veci C-465/09 Ρ až C-470/09 Ρ, Diputación Foral de Vizcaya a i./Komisia, ECLI:EU:C:2011:372, body 125 a 128.

83

Diputación Foral de Vizcaya a i.

Komisia

(84)  Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51).

84

(85)  Vec C-261/01, Van Calster, ECLI:EU:C:2003:571, bod 49; vec C-333/07, Société Régie Networks, ECLI:EU:C:2008:764, bod 89.

85

Van Calster

Société Régie Networks

(86)  Pozri poznámku 75.

86

(87)  Vec C-310/99, Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:2002:143, bod 52.

87

Taliansko/Komisia

(88)  Ú. v. EÚ C 188, 20.6.2014, s. 4.

88

(89)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia z roku 2008 (Ú. v. EÚ C 82, 1.4.2008, s. 1).

89

(90)  KOM(2010) 2020 v konečnom znení, s. 10.

90

(91)  Vec C-301/96, Nemecko/Komisia, ECLI:EU:C:2003:509, bod 106.

91

Nemecko/Komisia

(92)  Spojené veci T-254/00, T-270/00 a T-277/00, Hotel Cipriani a i., ECLI:EU:T:2008:537, bod 337.

92

Hotel Cipriani a i.

(93)  SA.26036 (C24/09) – Rakúsko, Štátna pomoc pre energeticky náročné podniky, zákon o ekoenergii, Rakúsko (Ú. v. EÚ L 235, 10.9.2011, s. 42).

93

(94)  Rozsudok vo veci Nemecko/Komisia („Jadekost“), C-288/96, ECLI:EU:C:2000:537, bod 77 s ďalšími odkazmi.

94

Nemecko

Komisia

(95)  Rozhodnutie o zákone EEG z roku 2014, odôvodnenie 293.

95

(96)  Rozhodnutie o zákone EEG z roku 2014, odôvodnenia 294 a 295.

96

(97)  Rozhodnutie o zákone EEG z roku 2014, odôvodnenie 295.

97

(98)  S 2 707 oprávnenými miestami spotreby v roku 2014 a príplatkom EEG vo výške 6,24 ct/kWh dosahujú príjmy z príplatkov pochádzajúce z platieb za prvú spotrebovanú GWh 168 916 800 EUR. Pozri rozhodnutie o zákone EEG z roku 2014, odôvodnenie 296.

98

(99)  Rozhodnutie o zákone EEG z roku 2014, odôvodnenie 296.

99

(100)  Pozri rozhodnutie o zákone EEG z roku 2014, odôvodnenie 297.

100

(101)  Informácie o uplatňovaní údajov o HPH a údajov o elektroenergetickej náročnosti sa uvádzajú v odôvodnení 202 tohto rozhodnutia.

101

(102)  Spojené veci C-128/03 a C-129/03, AEM, ECLI:EU:C:2005:224, body 44 až 47; vec C-206/06, Essent Netwerk Noord, ECLI:EU:C:2008:413, bod 42.

102

AEM

Essent Netwerk Noord

(103)  Rozhodnutie o štátnej pomoci N 34/90; rozhodnutie o štátnej pomoci N 416/99; rozhodnutie o štátnej pomoci N 490/00; rozhodnutie o štátnej pomoci N 550/00; rozhodnutia o štátnej pomoci N 317/A/2006 a NN 162/A/2003; rozhodnutia o štátnej pomoci N 707 a 708/2002; rozhodnutie o štátnej pomoci N 789/02; rozhodnutie o štátnej pomoci N 6/A/2001; rozhodnutie Komisie 2007/580/ES; rozhodnutie Komisie 2009/476/ES; štátna pomoc N 437/09.

103

(104)  Spojené veci C-128/03 a C-129/03, AEM, ECLI:EU:C:2005:224, body 44 až 47; vec C-206/06, Essent Netwerk Noord, ECLI:EU:C:2008:413, body 58 a 59.

104

AEM

Essent Netwerk Noord

(105)  Vec 47/69 Francúzsko/Komisia, ECLI:EU:C:1970:60, bod 20; rozhodnutie o zákone EEG z roku 2014, odôvodnenie 329 a nasl.

105

Francúzsko/Komisia

a nasl

(106)  Vec C-573/12, Ålands Vindkraft, ECLI:EÚ:C:2014:2037.

106

Ålands Vindkraft

(107)  Vec C-573/12, Ålands Vindkraft, ECLI:EU:C:2014:2037, body 75, 119.

107

Ålands Vindkraft

(108)  Vec C-130/93, Lamaire, ECLI:EU:C:1994:281, bod 14.

108

Lamaire

(109)  Nemecko však uznáva, že príplatok EEG nepredstavuje odmenu za poskytnutie elektriny z obnoviteľných zdrojov energie ako takej, ktorá sa predáva na spotovom trhu.

109

(110)  Vec C-206/06, Essent Netwerk Noord, ECLI:EU:C:2008:413.

110

Essent Netwerk Noord

(111)  Vec 171/78, Komisia/Dánsko, ECLI:EU:C:1980:54, bod 5.

111

Komisia/Dánsko

(112)  Vec C-206/06, Essent Netwerk Noord, ECLI:EU:C:2008:413, bod 46.

112

Essent Netwerk Noord

(113)  Pozri napríklad štátnu pomoc SA.33384 (2011/N) – Rakúsko, Ökostromgesetz 2012, C(2012) 565 final.

113

Ökostromgesetz 2012

(114)  Pozri poznámku pod čiarou č. 107.

114

(115)  Štátna pomoc SA.15876 (N490/2000) – Taliansko, Uviaznuté náklady energetického sektora (Ú. v. EÚ C 250, 8.10.2005, s. 10).

115

(116)  19,7 (za rok 2012) + 9,1 (za rok 2013) + 21,3 (za rok 2014) = 50,1 milióna EUR.

116

(117)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 1).

117

de minimis

(118)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5).

118

de minimis

(119)  Nariadenie Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci (Ú. v. ES L 142, 14.5.1998, s. 1).

119

(120)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

120

---

PRÍLOHA I

ZÁVÄZOK, KTORÝ PREDLOŽILO NEMECKO 7. JÚLA 2014

„Otázka spojená článkami 110 a 30 týkajúca sa existujúcich zariadení a Grünstromprivileg (zákona EEG z roku 2012)

Pokiaľ ide o zákon EEG z roku 2012, bolo by možné dospieť k celkovému riešeniu týkajúcemu sa Grünstromprivileg aj otázky spojenej s článkami 30 a 110. Týmto riešením by bola reinvestícia do prepojovacieho vedenia alebo podobných európskych projektov v oblasti energetiky v odhadovanej výške údajnej diskriminácie Reinvestícia by sa mohla realizovať súbežne s pokračovaním príslušného projektu. Na základe číselných údajov, ktoré poskytlo Nemecko, by reinvestícia mala dosiahnuť výšku 50 miliónov EUR za obdobie január 2012 – júl 2014. Pripomíname, že Nemecko ponúka tento záväzok na základe ochrany svojho právneho postavenia (žiadna diskriminácia).“

---

PRÍLOHA II

ZÁVÄZOK, KTORÝ PREDLOŽILO NEMECKO 4. JÚLA 2014

„Die Rückforderung bezogen auf ein Unternehmen ergibt sich aus der Differenz der entsprechenden EEG-Kosten nach Umwelt- und Energiebeihilfeleitlinien (EEAG) und der nach EEG 2012 bemessenen EEGKosten. Dabei begrenzt der Anpassungsplan die nach EEAG zu leistende Zahlung auf max. 125 % (für 2013) bzw. max. 150 % (für 2014) der nach EEG 2012 für 2013 geleisteten EEG-Zahlung (vgl. folgende schematische Darstellung). Negative Rückforderungsbeträge werden nicht berücksichtigt.

Schematische Darstellung der Berechnung

Rückforderung2013 = Z(Anpassplan)2013 – Z(EEG2012)2013

Mit: Z(Anpassplan)2013 = Minimum von Z(EEAG) und 125 % × Z(EEG2012)2013

Rückforderung2013
  : Rückforderung für das Jahr 2013

Z(Anpassplan)2013
  : Zahlung gemäß Anpassungsplan für 2013

Z(EEAG)2013
  : Zahlung gemäß EEAG für 2013

Z(EEG2012)2013
  : Für 2013 nach EEG2012 tatsächlich geleistete EEG-Zahlung

Aufgrund der Dringlichkeit einerseits und zur Begrenzung des ohnehin als sehr hoch einzuschätzenden administrativen Aufwandes andererseits ist es nötig, für die Berechnung der unternehmensbezogenen Rückforderungsbeträge ausschließlich auf dem BAFA schon vorliegende Zahlen zurückzugreifen. (1) Daher werden die spezifischen Unternehmensdaten (Bruttowertschöpfung zu Marktpreisen, Strombezugsmenge, Stromkosten) der Anträge für 2013 bzw. 2014 verwendet (‚Bescheiddaten‘), die sich auf das entsprechende Nachweisjahr beziehen (maßgebendes Geschäftsjahr des Unternehmens in 2011 (Voraussetzungsjahr) für Begrenzung in 2013 (Begrenzungsjahr); maßgebendes Geschäftsjahr des Unternehmens in 2012 für Begrenzung in 2014). Demzufolge wird für die Berechnung u. a. jeweils die spezifische Bruttowertschöpfung zu Marktpreisen verwendet, da die Daten für die Bruttowertschöpfung zu Faktorkosten nicht vorliegen. Weiterhin erfordert diese Vorgehensweise, dass der gesamte Berechnungsvergleich auf der angemeldeten Strombezugsmenge im Voraussetzungsjahr beruht, die von der in dem betreffenden Begrenzungsjahr tatsächlich verbrauchten Strommenge abweicht.

Jahresbezug der verwendeten Werte:

| | Bescheid für 2013 | Bescheid für 2014 |
| --- | --- | --- |
| Bruttowertschöpfung (zu Marktpreisen) | 2011 | 2012 |
| Strommenge | 2011 | 2012 |
| Stromkosten | 2011 | 2012“ |

Bescheid für 2013

Bescheid für 2014

Bruttowertschöpfung (zu Marktpreisen)

2011

2012

Strommenge

2011

2012

Stromkosten

2011

2012“

Preklad

Preklad

„Vrátenie pomoci [spätne získateľná suma] v súvislosti s daným podnikom vyplýva z rozdielu medzi príslušnými nákladmi na EEG stanovenými na základe Usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014 – 2020 (ďalej len ‚usmernenia z roku 2014‘) a nákladmi na EEG stanovenými na základe zákona EEG z roku 2012. Platba, ktorú treba uhradiť na základe usmernení z roku 2014, sa preto podľa plánu úpravy obmedzuje maximálne na 125 % (za rok 2013) a maximálne na 150 % (za rok 2014) platby uhradenej za rok 2013 podľa zákona EEG z roku 2012 (pozri diagram). Záporné sumy pomoci, ktorú treba vrátiť, sa neberú do úvahy.

Diagram: metóda výpočtu pomoci, ktorú treba vrátiť

vrátenie pomoci2013 = P(plán úpravy)2013 – P(EEG2012)2013

P(plán úpravy)2013 = minimálna P(EEAG) a 125 % × P(EEG2012)2013

vrátenie pomoci2013
  : pomoc, ktorú treba vrátiť za rok 2013

P(plán úpravy)2013
  : platba splatná za rok 2013 na základe plánu úpravy

P(EEAG)2013
  : platba splatná za rok 2013 na základe usmernení z roku 2014

P(EEG2012)2013
  : skutočná platba uhradená za rok 2013 na základe zákona EEG z roku 2012

Vzhľadom na naliehavosť a s cieľom obmedziť administratívne úsilie, ktoré by bolo podľa odhadov veľmi vysoké, je potrebné vypočítať sumy pomoci, ktorú majú podniky vrátiť, len na základe údajov, ktoré už má úrad BAFA k dispozícii. (2) Preto sa použijú údaje jednotlivých spoločností (o hrubej pridanej hodnote pri trhových cenách, spotrebe elektriny a nákladoch na elektrinu), ktoré boli uvedené v žiadostiach týchto podnikov na roky 2013 a 2014, ale ktoré zodpovedajú roku, ktorý bolo potrebné dôkazne podložiť (t. j. rozpočtový rok 2011 na získanie zníženej sadzby v roku 2013 a rozpočtový rok 2012 na získanie zníženej sadzby v roku 2014). Keďže údaje týkajúce sa hrubej pridanej hodnoty v nákladoch výrobných činiteľov nie sú k dispozícii, výpočet vychádza z hrubej pridanej hodnoty pri trhových cenách. Okrem toho porovnávaný výpočet musí vychádzať z údajov o spotrebe elektriny, ktoré boli uvedené v žiadostiach a ktoré zodpovedajú roku, ktorý bolo potrebné dôkazne podložiť. Tieto údaje o spotrebe elektriny sa líšia od údajov o elektrine, ktorá bola skutočne spotrebovaná v roku, na ktorý sa poskytuje znížená sadzba.

Referenčné roky použitých hodnôt:

| | Rozhodnutie úradu BAFA na rok 2013 | Rozhodnutie úradu BAFA na rok 2014 |
| --- | --- | --- |
| Hrubá pridaná hodnota pri trhových cenách | 2011 | 2012 |
| Spotrebovaná elektrina | 2011 | 2012 |
| Náklady na elektrinu | 2011 | 2012“ |

Rozhodnutie úradu BAFA na rok 2013

Rozhodnutie úradu BAFA na rok 2014

Hrubá pridaná hodnota pri trhových cenách

2011

2012

Spotrebovaná elektrina

2011

2012

Náklady na elektrinu

2011

2012“

---

(1)  Pôvodná poznámka: ‚Die unternehmensbezogenen Daten des Jahres 2013 liegen dem BAFA nicht vor. Unternehmensbezogene Daten des Jahres 2014 existieren naturgemäß noch nicht.‘

1

Die unternehmensbezogenen Daten des Jahres 2013 liegen dem BAFA nicht vor. Unternehmensbezogene Daten des Jahres 2014 existieren naturgemäß noch nicht

(2)  Pôvodná poznámka: ‚Údaje jednotlivých spoločností za rok 2013 nemá úrad BAFA k dispozícii. Údaje jednotlivých spoločností za rok 2014 ešte neexistujú.‘

2

Údaje jednotlivých spoločností za rok 2013 nemá úrad BAFA k dispozícii. Údaje jednotlivých spoločností za rok 2014 ešte neexistujú

---

PRÍLOHA III

METÓDA VRÁTENIA POMOCI

| 1. | Vrátenie pomoci sa bude vzťahovať len na znížené sadzby príplatku EEG, ktoré boli poskytnuté na roky 2013 a 2014 (ďalej len „príslušné roky“). |
| --- | --- |

1.

Vrátenie pomoci sa bude vzťahovať len na znížené sadzby príplatku EEG, ktoré boli poskytnuté na roky 2013 a 2014 (ďalej len „príslušné roky“).

| 2. | Spätne získateľná suma bude v prípade každého príslušného roka zodpovedať rozdielu medzi zlučiteľnou výškou pomoci na daný rok, ako sa stanovuje v súlade s odsekmi 5 až 8, a výškou príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v príslušnom roku, ako sa stanovuje v súlade s odsekmi 3 a 4. |
| --- | --- |

2.

Spätne získateľná suma bude v prípade každého príslušného roka zodpovedať rozdielu medzi zlučiteľnou výškou pomoci na daný rok, ako sa stanovuje v súlade s odsekmi 5 až 8, a výškou príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v príslušnom roku, ako sa stanovuje v súlade s odsekmi 3 a 4.

Výška príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v príslušnom roku

| 3. | Výška príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v príslušnom roku, sa vypočíta uplatnením zníženej sadzby príplatku za daný rok na množstvo elektriny, ktoré príjemca v tom istom roku spotreboval. |
| --- | --- |

3.

Výška príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v príslušnom roku, sa vypočíta uplatnením zníženej sadzby príplatku za daný rok na množstvo elektriny, ktoré príjemca v tom istom roku spotreboval.

| 4. | Odchylne od odseku 3 Nemecko môže v rámci prvého kroku použiť na výpočet predbežnej výšky pomoci, ktorú treba vrátiť, údaje o spotrebe elektriny, ktoré boli uvedené v príjemcovej žiadosti na príslušný rok. V takom prípade sa predbežná výška pomoci, ktorú treba vrátiť, vráti bezodkladne a Nemecko v rámci druhého kroku určí na základe údajov o skutočnej spotrebe konečnú výšku pomoci, ktorú treba vrátiť, a prijme kroky potrebné na zabezpečenie vrátenia alebo splatenia pomoci na základe tejto konečnej sumy („korekčný mechanizmus“). |
| --- | --- |

4.

Odchylne od odseku 3 Nemecko môže v rámci prvého kroku použiť na výpočet predbežnej výšky pomoci, ktorú treba vrátiť, údaje o spotrebe elektriny, ktoré boli uvedené v príjemcovej žiadosti na príslušný rok. V takom prípade sa predbežná výška pomoci, ktorú treba vrátiť, vráti bezodkladne a Nemecko v rámci druhého kroku určí na základe údajov o skutočnej spotrebe konečnú výšku pomoci, ktorú treba vrátiť, a prijme kroky potrebné na zabezpečenie vrátenia alebo splatenia pomoci na základe tejto konečnej sumy („korekčný mechanizmus“).

Zlučiteľná výška pomoci

| 5. | Ak príjemca patrí do odvetvia uvedeného v prílohe 3 k usmerneniam z roku 2014 (bod 185 týchto usmernení), alebo ak má príjemca elektroenergetickú náročnosť aspoň 20 % a patrí do odvetvia s intenzitou obchodovania najmenej 4 % na úrovni Únie, hoci nepatrí do odvetvia uvedeného v prílohe 3 k usmerneniam z roku 2014 (bod 186 týchto usmernení), je oprávnený na pomoc vo forme znížených sadzieb pri financovaní podpory elektriny z obnoviteľných zdrojov. Na uplatnenie bodu 186 usmernení z roku 2014 možno použiť údaje uvedené v žiadosti podanej v súvislosti s príslušným rokom. |
| --- | --- |

5.

Ak príjemca patrí do odvetvia uvedeného v prílohe 3 k usmerneniam z roku 2014 (bod 185 týchto usmernení), alebo ak má príjemca elektroenergetickú náročnosť aspoň 20 % a patrí do odvetvia s intenzitou obchodovania najmenej 4 % na úrovni Únie, hoci nepatrí do odvetvia uvedeného v prílohe 3 k usmerneniam z roku 2014 (bod 186 týchto usmernení), je oprávnený na pomoc vo forme znížených sadzieb pri financovaní podpory elektriny z obnoviteľných zdrojov. Na uplatnenie bodu 186 usmernení z roku 2014 možno použiť údaje uvedené v žiadosti podanej v súvislosti s príslušným rokom.

| 6. | Ak je príjemca oprávnený na základe odseku 5, zlučiteľná výška pomoci zodpovedá 15 % príplatku EEG bez zníženia sadzby (bod 188 usmernení z roku 2014). Zlučiteľná výška pomoci sa však na úrovni podniku môže obmedzovať na 4 % hrubej pridanej hodnoty príslušného podniku. Navyše v prípade podnikov s elektroenergetickou náročnosťou najmenej 20 % sa môže zlučiteľná výška pomoci obmedzovať až na 0,5 % hrubej pridanej hodnoty príslušného podniku (bod 189 usmernení z roku 2014). Na uplatnenie bodu 189 usmernení z roku 2014 možno použiť údaje uvedené v žiadosti podanej v súvislosti s príslušným rokom. |
| --- | --- |

6.

Ak je príjemca oprávnený na základe odseku 5, zlučiteľná výška pomoci zodpovedá 15 % príplatku EEG bez zníženia sadzby (bod 188 usmernení z roku 2014). Zlučiteľná výška pomoci sa však na úrovni podniku môže obmedzovať na 4 % hrubej pridanej hodnoty príslušného podniku. Navyše v prípade podnikov s elektroenergetickou náročnosťou najmenej 20 % sa môže zlučiteľná výška pomoci obmedzovať až na 0,5 % hrubej pridanej hodnoty príslušného podniku (bod 189 usmernení z roku 2014). Na uplatnenie bodu 189 usmernení z roku 2014 možno použiť údaje uvedené v žiadosti podanej v súvislosti s príslušným rokom.

| 7. | Ak príjemca nie je oprávnený na základe odseku 5, zlučiteľná výška pomoci zodpovedá 20 % príplatku EEG bez zníženia sadzby (bod 197 usmernení z roku 2014). |
| --- | --- |

7.

Ak príjemca nie je oprávnený na základe odseku 5, zlučiteľná výška pomoci zodpovedá 20 % príplatku EEG bez zníženia sadzby (bod 197 usmernení z roku 2014).

| 8. | Ak pre ktorýkoľvek z príslušných rokov zlučiteľná výška pomoci stanovená na základe odsekov 6 a 7 prekračuje výšku príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v príslušnom roku, zlučiteľná výška pomoci sa obmedzí takto:






  a) | pre rok 2013 zlučiteľná výška pomoci nesmie prekročiť 125 % výšky príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v roku 2013 (t. j. v tom istom roku); |
| --- | --- | --- |

8.

Ak pre ktorýkoľvek z príslušných rokov zlučiteľná výška pomoci stanovená na základe odsekov 6 a 7 prekračuje výšku príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v príslušnom roku, zlučiteľná výška pomoci sa obmedzí takto:

a)

pre rok 2013 zlučiteľná výška pomoci nesmie prekročiť 125 % výšky príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v roku 2013 (t. j. v tom istom roku);

| b) | pre rok 2014 zlučiteľná výška pomoci nesmie prekročiť 150 % výšky príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v roku 2013 (t. j. v predchádzajúcom roku). |
| --- | --- |

b)

pre rok 2014 zlučiteľná výška pomoci nesmie prekročiť 150 % výšky príplatku EEG, ktorú príjemca skutočne zaplatil v roku 2013 (t. j. v predchádzajúcom roku).

---

| 25.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 250/165 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 250/165

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1586

z 26. februára 2015

o opatrení SA.35388 (13/C) (ex 13/NN a ex 12/N) – Poľsko – Zriadenie letiska Gdynia-Kosakowo

[oznámené pod číslom C(2015) 1281]

(Iba poľské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 odsek 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po výzve zainteresovaným stranám na predloženie pripomienok v súlade s uvedenými ustanoveniami (1),

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Konanie pred Komisiou

| (1) | Listom zo 7. septembra 2012 Poľsko oznámilo Komisii z dôvodov právnej istoty plány financovať prestavbu vojenského letiska neďaleko Gdyne na severe Poľska na civilné letisko. Opatrenie bolo zapísané pod číslom SA.35388. |
| --- | --- |

(1)

Listom zo 7. septembra 2012 Poľsko oznámilo Komisii z dôvodov právnej istoty plány financovať prestavbu vojenského letiska neďaleko Gdyne na severe Poľska na civilné letisko. Opatrenie bolo zapísané pod číslom SA.35388.

| (2) | Listami zo 7. novembra 2012 a 6. februára 2013 Komisia požiadala o ďalšie informácie k oznámenému opatreniu. Poľsko poskytlo tieto doplňujúce informácie 7. decembra 2012 a 15. marca 2013. Stretnutie Komisie a Poľska sa uskutočnilo 17. apríla 2013. Na tomto stretnutí Poľsko potvrdilo, že oznámené financovanie už bolo neodvolateľne poskytnuté. |
| --- | --- |

(2)

Listami zo 7. novembra 2012 a 6. februára 2013 Komisia požiadala o ďalšie informácie k oznámenému opatreniu. Poľsko poskytlo tieto doplňujúce informácie 7. decembra 2012 a 15. marca 2013. Stretnutie Komisie a Poľska sa uskutočnilo 17. apríla 2013. Na tomto stretnutí Poľsko potvrdilo, že oznámené financovanie už bolo neodvolateľne poskytnuté.

| (3) | Listom z 15. mája 2013 Komisia informovala Poľsko o preradení veci do registra neoznámenej pomoci, lebo prevažná časť financovania, o ktorom bola Komisia informovaná, už bola neodvolateľne poskytnutá. Listom zo 16. mája 2013 Poľsko poskytlo ďalšie informácie. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 15. mája 2013 Komisia informovala Poľsko o preradení veci do registra neoznámenej pomoci, lebo prevažná časť financovania, o ktorom bola Komisia informovaná, už bola neodvolateľne poskytnutá. Listom zo 16. mája 2013 Poľsko poskytlo ďalšie informácie.

| (4) | Listom z 2. júla 2013 Komisia informovala Poľsko o svojom rozhodnutí začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (2) (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) v súvislosti s financovaním poskytnutým spoločnosti Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. (ďalej len „Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o.“ alebo „prevádzkovateľ letiska“) zo strany mesta Gdynia (ďalej len „Gdynia“) a obce Kosakowo (ďalej len „Kosakowo“). Poľsko predložilo svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 6. augusta 2013. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 2. júla 2013 Komisia informovala Poľsko o svojom rozhodnutí začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (2) (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) v súvislosti s financovaním poskytnutým spoločnosti Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. (ďalej len „Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o.“ alebo „prevádzkovateľ letiska“) zo strany mesta Gdynia (ďalej len „Gdynia“) a obce Kosakowo (ďalej len „Kosakowo“). Poľsko predložilo svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 6. augusta 2013.

| (5) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetnému opatreniu do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetnému opatreniu do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia.

| (6) | Komisia nedostala žiadne pripomienky od zainteresovaných strán. Poľsko bolo o tejto skutočnosti informované listom z 9. októbra 2013. |
| --- | --- |

(6)

Komisia nedostala žiadne pripomienky od zainteresovaných strán. Poľsko bolo o tejto skutočnosti informované listom z 9. októbra 2013.

| (7) | Listom z 30. októbra 2013 Komisia požiadala o ďalšie informácie. Poľsko poskytlo ďalšie informácie listami zo 4. a 15. novembra 2013. Stretnutie Komisie a Poľska sa uskutočnilo 26. novembra 2013. Poľsko poskytlo ďalšie informácie listami z 3. decembra 2013 a 2. januára 2014. |
| --- | --- |

(7)

Listom z 30. októbra 2013 Komisia požiadala o ďalšie informácie. Poľsko poskytlo ďalšie informácie listami zo 4. a 15. novembra 2013. Stretnutie Komisie a Poľska sa uskutočnilo 26. novembra 2013. Poľsko poskytlo ďalšie informácie listami z 3. decembra 2013 a 2. januára 2014.

| (8) | Dňa 11. februára 2014 Komisia prijala rozhodnutie 2014/883/EÚ (4), v ktorom dospela k záveru, že štátna pomoc, ktorú Poľsko neoprávnene poskytlo spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o., a štátna pomoc, ktorú Poľsko plánovalo poskytnúť prevádzkovateľovi tohto letiska, je nezlučiteľná s vnútorným trhom. V rozhodnutí nariadila Poľsku vymôcť od spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. pomoc, ktorá jej už bola poskytnutá. |
| --- | --- |

(8)

Dňa 11. februára 2014 Komisia prijala rozhodnutie 2014/883/EÚ (4), v ktorom dospela k záveru, že štátna pomoc, ktorú Poľsko neoprávnene poskytlo spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o., a štátna pomoc, ktorú Poľsko plánovalo poskytnúť prevádzkovateľovi tohto letiska, je nezlučiteľná s vnútorným trhom. V rozhodnutí nariadila Poľsku vymôcť od spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. pomoc, ktorá jej už bola poskytnutá.

1.2.   Konanie pred Všeobecným súdom a proces vrátenia pomoci

| (9) | Dňa 9. apríla 2014 Kosakowo a následne 16. apríla 2014 Gdynia a prevádzkovateľ letiska napadli rozhodnutie 2014/883/EÚ na Všeobecnom súde a žiadali jeho zrušenie (5). Navrhovatelia okrem iného tvrdili, že Komisia do sumy určenej na vrátenie nesprávne zaradila aj výdavky na činnosti patriace do pôsobnosti verejného poriadku. |
| --- | --- |

(9)

Dňa 9. apríla 2014 Kosakowo a následne 16. apríla 2014 Gdynia a prevádzkovateľ letiska napadli rozhodnutie 2014/883/EÚ na Všeobecnom súde a žiadali jeho zrušenie (5). Navrhovatelia okrem iného tvrdili, že Komisia do sumy určenej na vrátenie nesprávne zaradila aj výdavky na činnosti patriace do pôsobnosti verejného poriadku.

| (10) | Gdynia spolu s prevádzkovateľom letiska a obec Kosakowo požiadali 8., resp. 9. apríla 2014 o predbežné opatrenia v daných veciach. |
| --- | --- |

(10)

Gdynia spolu s prevádzkovateľom letiska a obec Kosakowo požiadali 8., resp. 9. apríla 2014 o predbežné opatrenia v daných veciach.

| (11) | Okresný súd Gdansk-Sever vydal 7. mája 2014 rozhodnutie, v ktorom vyhlasuje konkurz a nariaďuje likvidáciu spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. Všetci veritelia boli vyzvaní, aby si v lehote troch mesiacov prihlásili svoje pohľadávky. Dňa 5. júna 2014 Kosakowo prihlásilo pohľadávku vo výške 6,28 milióna PLN (približne 1,57 milióna EUR) plus úroky. Dňa 22. augusta 2014 Gdynia prihlásila pohľadávku vo výške 85,44 milióna PLN (približne 21,36 milióna EUR) plus úroky. |
| --- | --- |

(11)

Okresný súd Gdansk-Sever vydal 7. mája 2014 rozhodnutie, v ktorom vyhlasuje konkurz a nariaďuje likvidáciu spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. Všetci veritelia boli vyzvaní, aby si v lehote troch mesiacov prihlásili svoje pohľadávky. Dňa 5. júna 2014 Kosakowo prihlásilo pohľadávku vo výške 6,28 milióna PLN (približne 1,57 milióna EUR) plus úroky. Dňa 22. augusta 2014 Gdynia prihlásila pohľadávku vo výške 85,44 milióna PLN (približne 21,36 milióna EUR) plus úroky.

| (12) | Návrhy na predbežné opatrenie boli 20. augusta 2014 zamietnuté uznesením predsedu Všeobecného súdu (6). Predseda Všeobecného súdu konkrétne dospel k záveru, že rozhodnutie 2014/883/EÚ nemožno považovať za rozhodujúcu príčinu ujmy vyplývajúcej z konkurzu spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o., keďže spoločnosť sama podala žiadosť o konkurz dlho pred tým, ako poľské orgány prijali záväzné opatrenia na výkon rozhodnutia Komisie. |
| --- | --- |

(12)

Návrhy na predbežné opatrenie boli 20. augusta 2014 zamietnuté uznesením predsedu Všeobecného súdu (6). Predseda Všeobecného súdu konkrétne dospel k záveru, že rozhodnutie 2014/883/EÚ nemožno považovať za rozhodujúcu príčinu ujmy vyplývajúcej z konkurzu spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o., keďže spoločnosť sama podala žiadosť o konkurz dlho pred tým, ako poľské orgány prijali záväzné opatrenia na výkon rozhodnutia Komisie.

| (13) | Dňa 15. októbra 2014 Poľsko intervenovalo v obidvoch hlavných veciach. Tvrdilo, že rozhodnutie 2014/883/EÚ sa má zrušiť, pokiaľ ide o vrátenie finančných prostriedkov pridelených prevádzkovateľovi letiska a použitých na financovanie činností patriacich do pôsobnosti verejného poriadku, ako je opísané v bode 3.1.1 rozhodnutia o začatí konania. |
| --- | --- |

(13)

Dňa 15. októbra 2014 Poľsko intervenovalo v obidvoch hlavných veciach. Tvrdilo, že rozhodnutie 2014/883/EÚ sa má zrušiť, pokiaľ ide o vrátenie finančných prostriedkov pridelených prevádzkovateľovi letiska a použitých na financovanie činností patriacich do pôsobnosti verejného poriadku, ako je opísané v bode 3.1.1 rozhodnutia o začatí konania.

| (14) | Podľa informácií poskytnutých Poľskom letisko Gdynia-Kosakowo v súčasnosti riadi konkurzný správca v rámci prebiehajúceho konkurzného konania zahŕňajúceho likvidáciu aktív spoločnosti (7). |
| --- | --- |

(14)

Podľa informácií poskytnutých Poľskom letisko Gdynia-Kosakowo v súčasnosti riadi konkurzný správca v rámci prebiehajúceho konkurzného konania zahŕňajúceho likvidáciu aktív spoločnosti (7).

1.3.   Vzatie späť

| (15) | V priebehu konania pred Všeobecným súdom sa ukázalo, že pomoc, ktorá je podľa rozhodnutia 2014/883/EÚ nezlučiteľná s vnútorným trhom, zahŕňa určité investície, ktoré podľa rozhodnutia o začatí konania nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(15)

V priebehu konania pred Všeobecným súdom sa ukázalo, že pomoc, ktorá je podľa rozhodnutia 2014/883/EÚ nezlučiteľná s vnútorným trhom, zahŕňa určité investície, ktoré podľa rozhodnutia o začatí konania nepredstavujú štátnu pomoc.

| (16) | V odôvodnení 25 rozhodnutia o začatí konania totiž Komisia konštatovala, že investícia do budov a vybavenia pre protipožiarny útvar, colných úradníkov, ochranu letiska, políciu a príslušníkov pohraničnej stráže patrí do pôsobnosti verejného poriadku, takže nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Formálne vyšetrovacie konanie sa teda na túto investíciu nevzťahovalo. |
| --- | --- |

(16)

V odôvodnení 25 rozhodnutia o začatí konania totiž Komisia konštatovala, že investícia do budov a vybavenia pre protipožiarny útvar, colných úradníkov, ochranu letiska, políciu a príslušníkov pohraničnej stráže patrí do pôsobnosti verejného poriadku, takže nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Formálne vyšetrovacie konanie sa teda na túto investíciu nevzťahovalo.

| (17) | V rozhodnutí 2014/883/EÚ však Komisia dospela k záveru, že v zmysle poľských právnych predpisov sú prevádzkovatelia letísk povinní financovať takéto investície z vlastných zdrojov. Súkromný prevádzkovateľ na trhu by teda tieto náklady bral do úvahy pri rozhodovaní, či investovať do letiska (ako sa postupovalo v štúdiách predložených Poľskom) a financovanie tejto investície z verejných zdrojov by pravdepodobne predstavovalo štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(17)

V rozhodnutí 2014/883/EÚ však Komisia dospela k záveru, že v zmysle poľských právnych predpisov sú prevádzkovatelia letísk povinní financovať takéto investície z vlastných zdrojov. Súkromný prevádzkovateľ na trhu by teda tieto náklady bral do úvahy pri rozhodovaní, či investovať do letiska (ako sa postupovalo v štúdiách predložených Poľskom) a financovanie tejto investície z verejných zdrojov by pravdepodobne predstavovalo štátnu pomoc.

| (18) | Keďže v rozhodnutí o začatí konania sa konštatovalo, že investícia do budov a vybavenia pre protipožiarny útvar, colných úradníkov, ochranu letiska, políciu a príslušníkov pohraničnej stráže nepredstavuje štátnu pomoc, Komisia sa domnieva, že v konečnom rozhodnutí o tomto opatrení by nemal tento záver spochybňovať. Rozhodnutie 2014/883/EÚ sa preto má vziať späť a nahradiť týmto rozhodnutím. Keďže všetky prvky potrebné na posúdenie opatrenia sa nachádzajú v spise, nie je potrebné opätovne otvárať formálne vyšetrovacie konanie. |
| --- | --- |

(18)

Keďže v rozhodnutí o začatí konania sa konštatovalo, že investícia do budov a vybavenia pre protipožiarny útvar, colných úradníkov, ochranu letiska, políciu a príslušníkov pohraničnej stráže nepredstavuje štátnu pomoc, Komisia sa domnieva, že v konečnom rozhodnutí o tomto opatrení by nemal tento záver spochybňovať. Rozhodnutie 2014/883/EÚ sa preto má vziať späť a nahradiť týmto rozhodnutím. Keďže všetky prvky potrebné na posúdenie opatrenia sa nachádzajú v spise, nie je potrebné opätovne otvárať formálne vyšetrovacie konanie.

2.   OPIS OPATRENÍ A DÔVODY ZAČATIA KONANIA

2.1.   Doterajšie vyšetrovanie

| (19) | Vec sa týka financovania nového civilného letiska v Pomoransku (Pomoranské vojvodstvo) na hranici medzi mestom Gdynia a obcou Kosakowo, vzdialeného 25 km od letiska Gdansk (8). Nové letisko spravuje spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. Prevádzkovateľ letiska je v plnom vlastníctve obcí Gdynia a Kosakowo. |
| --- | --- |

(19)

Vec sa týka financovania nového civilného letiska v Pomoransku (Pomoranské vojvodstvo) na hranici medzi mestom Gdynia a obcou Kosakowo, vzdialeného 25 km od letiska Gdansk (8). Nové letisko spravuje spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. Prevádzkovateľ letiska je v plnom vlastníctve obcí Gdynia a Kosakowo.

| (20) | Cieľom investičného projektu je vytvoriť v Pomoransku druhé letisko založené na infraštruktúre vojenského letiska nachádzajúceho sa v Kosakowe (9). Nové letisko by slúžilo najmä na vybavovanie všeobecnej letovej dopravy (napr. súkromných lietadiel, klzákov/ľahkých športových lietadiel), nízkonákladových dopravcov (ďalej len „NND“) a charterových letov. V čase oznámenia sa predpokladalo, že letisko začne prevádzku na začiatku roka 2014. V správe spoločnosti PricewaterhouseCoopers (ďalej len „PWC“) z roku 2012 sa uvádzajú nasledujúce prognózy toku cestujúcich v prvých rokoch prevádzky: cca [...] v roku 2014, [...] v roku 2017, [...] v roku 2020 a približne [...] v roku 2028. |
| --- | --- |

(20)

Cieľom investičného projektu je vytvoriť v Pomoransku druhé letisko založené na infraštruktúre vojenského letiska nachádzajúceho sa v Kosakowe (9). Nové letisko by slúžilo najmä na vybavovanie všeobecnej letovej dopravy (napr. súkromných lietadiel, klzákov/ľahkých športových lietadiel), nízkonákladových dopravcov (ďalej len „NND“) a charterových letov. V čase oznámenia sa predpokladalo, že letisko začne prevádzku na začiatku roka 2014. V správe spoločnosti PricewaterhouseCoopers (ďalej len „PWC“) z roku 2012 sa uvádzajú nasledujúce prognózy toku cestujúcich v prvých rokoch prevádzky: cca [...] v roku 2014, [...] v roku 2017, [...] v roku 2020 a približne [...] v roku 2028.

| (21) | Projekt vznikol v apríli 2005, keď rôzne regionálne orgány, ministerstvo národnej obrany a zástupcovia letiska Gdansk (10) podpísali vyhlásenie o zámere vytvoriť nové letisko pre Pomoransko založené na infraštruktúre vojenského letiska v Kosakowe. |
| --- | --- |

(21)

Projekt vznikol v apríli 2005, keď rôzne regionálne orgány, ministerstvo národnej obrany a zástupcovia letiska Gdansk (10) podpísali vyhlásenie o zámere vytvoriť nové letisko pre Pomoransko založené na infraštruktúre vojenského letiska v Kosakowe.

| (22) | V zmysle tohto vyhlásenia sa správa budúceho letiska Gdynia-Kosakowo zveruje letisku Gdansk. Rozhodnutie v auguste 2006 schválil minister dopravy a minister národnej obrany. |
| --- | --- |

(22)

V zmysle tohto vyhlásenia sa správa budúceho letiska Gdynia-Kosakowo zveruje letisku Gdansk. Rozhodnutie v auguste 2006 schválil minister dopravy a minister národnej obrany.

| (23) | V júli 2007 miestne orgány v Gdyni a Kosakowe založili spoločnosť s názvom Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. V decembri 2009 Gdynia a Kosakowo dostali súhlas ministerstva dopravy, že za nové letisko bude zodpovedať spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. |
| --- | --- |

(23)

V júli 2007 miestne orgány v Gdyni a Kosakowe založili spoločnosť s názvom Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. V decembri 2009 Gdynia a Kosakowo dostali súhlas ministerstva dopravy, že za nové letisko bude zodpovedať spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o.

| (24) | Dňa 10. júla 2008 poľský parlament prijal novelu (11) zákona z 30. mája 1996 o správe niektorých aktív štátnej pokladnice a o Agentúre vojenského majetku (ďalej len „zákon z 30. mája 1996 v novelizovanom znení“), ktorou povolil prestavbu vojenských letísk na civilné letiská. |
| --- | --- |

(24)

Dňa 10. júla 2008 poľský parlament prijal novelu (11) zákona z 30. mája 1996 o správe niektorých aktív štátnej pokladnice a o Agentúre vojenského majetku (ďalej len „zákon z 30. mája 1996 v novelizovanom znení“), ktorou povolil prestavbu vojenských letísk na civilné letiská.

| (25) | Dňa 24. decembra 2008 poľská vláda prijala vykonávacie nariadenie k zákonu z 30. mája 1996 v novelizovanom znení (ďalej len „vykonávacie nariadenie“), ktoré obsahuje zoznam vojenských letísk alebo ich častí, ktoré možno použiť na zriadenie alebo rozšírenie civilných letísk. Vo vykonávacom nariadení sa vojenské letisko Gdynia-Kosakowo (konkrétne jeho časti) spomína medzi vojenskými letiskami, ktoré v zmysle zákona z 30. mája 1996 v novelizovanom znení možno prenajať miestnemu orgánu na obdobie minimálne 30 rokov na výhradný účel zriadenia alebo rozšírenia civilného letiska. V zákone z 30. mája 1996 v novelizovanom znení sa uvádza, že ak sa miestny orgán rozhodne nezriaďovať letisko sám, môže prenajatý majetok ďalej najať alebo prenajať na obdobie minimálne 30 rokov subjektu, ktorý zriadi civilné letisko alebo ho bude spravovať. |
| --- | --- |

(25)

Dňa 24. decembra 2008 poľská vláda prijala vykonávacie nariadenie k zákonu z 30. mája 1996 v novelizovanom znení (ďalej len „vykonávacie nariadenie“), ktoré obsahuje zoznam vojenských letísk alebo ich častí, ktoré možno použiť na zriadenie alebo rozšírenie civilných letísk. Vo vykonávacom nariadení sa vojenské letisko Gdynia-Kosakowo (konkrétne jeho časti) spomína medzi vojenskými letiskami, ktoré v zmysle zákona z 30. mája 1996 v novelizovanom znení možno prenajať miestnemu orgánu na obdobie minimálne 30 rokov na výhradný účel zriadenia alebo rozšírenia civilného letiska. V zákone z 30. mája 1996 v novelizovanom znení sa uvádza, že ak sa miestny orgán rozhodne nezriaďovať letisko sám, môže prenajatý majetok ďalej najať alebo prenajať na obdobie minimálne 30 rokov subjektu, ktorý zriadi civilné letisko alebo ho bude spravovať.

| (26) | V zmysle zákona z 30. mája 1996 v novelizovanom znení a vykonávacieho nariadenia vojvoda Pomoranska, zastupujúci štátnu pokladnicu, uzavrel 9. septembra 2010 s obcou Kosakowo zmluvu o 30-ročnom nájme (trvajúcom od 9. septembra 2010 do 9. septembra 2040) pozemku s plochou 253 hektárov, na ktorom sa nachádza vojenské letisko. Kosakowo je podľa tejto nájomnej zmluvy povinné odvádzať 30 % nájomného do Fondu na modernizáciu ozbrojených síl (12). |
| --- | --- |

(26)

V zmysle zákona z 30. mája 1996 v novelizovanom znení a vykonávacieho nariadenia vojvoda Pomoranska, zastupujúci štátnu pokladnicu, uzavrel 9. septembra 2010 s obcou Kosakowo zmluvu o 30-ročnom nájme (trvajúcom od 9. septembra 2010 do 9. septembra 2040) pozemku s plochou 253 hektárov, na ktorom sa nachádza vojenské letisko. Kosakowo je podľa tejto nájomnej zmluvy povinné odvádzať 30 % nájomného do Fondu na modernizáciu ozbrojených síl (12).

| (27) | Dňa 11. marca 2011 Kosakowo prenajalo pozemok na 30 rokov (do 9. septembra 2040) prevádzkovateľovi letiska, spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. V zmluve o prenájme sa uvádzajú práva a povinnosti zmluvných strán a výška nájomného, ktoré bude prevádzkovateľ letiska platiť Kosakowu. |
| --- | --- |

(27)

Dňa 11. marca 2011 Kosakowo prenajalo pozemok na 30 rokov (do 9. septembra 2040) prevádzkovateľovi letiska, spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. V zmluve o prenájme sa uvádzajú práva a povinnosti zmluvných strán a výška nájomného, ktoré bude prevádzkovateľ letiska platiť Kosakowu.

| (28) | V ďalšej zmluve podpísanej 11. marca 2011 podielnici (Gdynia a Kosakowo) stanovili finančné podmienky investície týkajúcej sa zriadenia civilného letiska. V tejto dohode sa Gdynia zaviazala investovať celkovo 59 miliónov PLN v období rokov 2011 – 2013. Kosakowo sa za seba zaviazalo poskytnúť nepeňažný príspevok vo forme konverzie dlhu na kapitál v období rokov 2011 – 2040. |
| --- | --- |

(28)

V ďalšej zmluve podpísanej 11. marca 2011 podielnici (Gdynia a Kosakowo) stanovili finančné podmienky investície týkajúcej sa zriadenia civilného letiska. V tejto dohode sa Gdynia zaviazala investovať celkovo 59 miliónov PLN v období rokov 2011 – 2013. Kosakowo sa za seba zaviazalo poskytnúť nepeňažný príspevok vo forme konverzie dlhu na kapitál v období rokov 2011 – 2040.

| (29) | Dňa 7. marca 2011 bola navyše uzavretá prevádzková dohoda s vojenským používateľom letiska s cieľom stanoviť pravidlá spoločného využívania letiska a jeho infraštruktúry spoločnosťou Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. a vojenským používateľom (13). |
| --- | --- |

(29)

Dňa 7. marca 2011 bola navyše uzavretá prevádzková dohoda s vojenským používateľom letiska s cieľom stanoviť pravidlá spoločného využívania letiska a jeho infraštruktúry spoločnosťou Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. a vojenským používateľom (13).

Investičný projekt
   (14)

| (30) | Keďže existujúce letisko Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) sa pôvodne používalo výhradne na vojenské účely, prevádzkovateľ nového letiska má možnosť využívať existujúcu infraštruktúru (napríklad vzletovú a pristávaciu dráhu dĺžky 2 500 m, rolovacie dráhy, odbavovacie plochy, navigačné zariadenia atď.). Celkové investičné náklady na projekt prestavby sa odhadujú na 164,9 milióna PLN (41,2 milióna EUR (15)) v nominálnych hodnotách a 148,4 milióna PLN (37,1 milióna EUR) v reálnom vyjadrení. V tabuľke 1 sa uvádza prehľad postupného rozvoja letiska, ktorý je rozdelený do štyroch fáz. Celkové investičné náklady podľa Poľska zahŕňajú aj investíciu týkajúcu sa plnenia úloh patriacich do pôsobnosti verejného poriadku (16), ktoré celkovo predstavujú približne [...] miliónov PLN ([...] miliónov EUR) (pre všetky štyri fázy).

  Tabuľka 1


  Celkové nominálne investičné náklady na letisko Gdynia-Kosakowo v rokoch 2007 – 2030








  Investičný projekt |
| --- | --- |
| | Náklady v mil. PLN | Náklady v mil. EUR |
| I. fáza: 2007 – 2011 | [...] | [...] |
| Prípravné práce (napr. čistenie staveniska, odstránenie starých budov a stromov) a štúdie uskutočniteľnosti, plánovanie | | |
| II. fáza: 2012 – 2013 | [...] | [...] |
| — | Terminál (má byť dokončený v júni 2013 a zo začiatku používaný pre všeobecné letectvo) |

(30)

Keďže existujúce letisko Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) sa pôvodne používalo výhradne na vojenské účely, prevádzkovateľ nového letiska má možnosť využívať existujúcu infraštruktúru (napríklad vzletovú a pristávaciu dráhu dĺžky 2 500 m, rolovacie dráhy, odbavovacie plochy, navigačné zariadenia atď.). Celkové investičné náklady na projekt prestavby sa odhadujú na 164,9 milióna PLN (41,2 milióna EUR (15)) v nominálnych hodnotách a 148,4 milióna PLN (37,1 milióna EUR) v reálnom vyjadrení. V tabuľke 1 sa uvádza prehľad postupného rozvoja letiska, ktorý je rozdelený do štyroch fáz. Celkové investičné náklady podľa Poľska zahŕňajú aj investíciu týkajúcu sa plnenia úloh patriacich do pôsobnosti verejného poriadku (16), ktoré celkovo predstavujú približne [...] miliónov PLN ([...] miliónov EUR) (pre všetky štyri fázy).

Tabuľka 1

Celkové nominálne investičné náklady na letisko Gdynia-Kosakowo v rokoch 2007 – 2030

Investičný projekt

Náklady v mil. PLN

Náklady v mil. EUR

I. fáza: 2007 – 2011

[...]

[...]

Prípravné práce (napr. čistenie staveniska, odstránenie starých budov a stromov) a štúdie uskutočniteľnosti, plánovanie

II. fáza: 2012 – 2013

[...]

[...]

—

Terminál (má byť dokončený v júni 2013 a zo začiatku používaný pre všeobecné letectvo)

| — | Budova správy letiska a protipožiarneho útvaru |
| --- | --- |

—

Budova správy letiska a protipožiarneho útvaru

| — | Rekonštrukcia odbavovacej plochy |
| --- | --- |

—

Rekonštrukcia odbavovacej plochy

| — | Energetická infraštruktúra, navigačné svetlá a oplotenie letiska |
| --- | --- |

—

Energetická infraštruktúra, navigačné svetlá a oplotenie letiska

| — | Údržba letiska a bezpečnostné vybavenie |
| --- | --- |

—

Údržba letiska a bezpečnostné vybavenie

| — | Prispôsobenie navigačných zariadení |
| --- | --- |

—

Prispôsobenie navigačných zariadení

| — | Príjazdové cesty, čerpacia stanica a parkovisko |
| --- | --- |

—

Príjazdové cesty, čerpacia stanica a parkovisko

III. fáza: 2014 – 2019

[...]

[...]

| — | Investície potrebné na vybavovanie väčších lietadiel (napr. Boeing 737 alebo Airbus A320), napríklad predĺženie rolovacej dráhy, odbavovacej plochy a letiskových zariadení |
| --- | --- |

—

Investície potrebné na vybavovanie väčších lietadiel (napr. Boeing 737 alebo Airbus A320), napríklad predĺženie rolovacej dráhy, odbavovacej plochy a letiskových zariadení

| — | Ostatné investície orientované na služby pre cestujúcich (napr. rozšírenie parkoviska) |
| --- | --- |

—

Ostatné investície orientované na služby pre cestujúcich (napr. rozšírenie parkoviska)

IV. fáza: 2020 – 2030

[...]

[...]

| — | Rozšírenie terminálu |
| --- | --- |

—

Rozšírenie terminálu

| — | Rozšírenie budovy správy letiska a protipožiarneho útvaru |
| --- | --- |

—

Rozšírenie budovy správy letiska a protipožiarneho útvaru

| — | Rozšírenie odbavovacích plôch, rolovacích dráh a parkovísk |
| --- | --- |

—

Rozšírenie odbavovacích plôch, rolovacích dráh a parkovísk

Celkové investičné náklady

164,90

41,02

Zdroj: Informácie poskytnuté Poľskom.

Financovanie investičného projektu

| (31) | Investičný projekt sa financuje prostredníctvom kapitálových injekcií zo strany verejných podielnikov (t. j. Gdynia a Kosakowo). Kapitálové injekcie sú určené na pokrytie investičných nákladov aj prevádzkových nákladov letiska v počiatočnej fáze jeho prevádzky (t. j. na obdobie do konca roka 2019). Verejní podielnici očakávajú, že prevádzkovateľ letiska začne generovať zisk a v roku 2020 tak bude schopný financovať všetky svoje aktivity z vlastných príjmov. |
| --- | --- |

(31)

Investičný projekt sa financuje prostredníctvom kapitálových injekcií zo strany verejných podielnikov (t. j. Gdynia a Kosakowo). Kapitálové injekcie sú určené na pokrytie investičných nákladov aj prevádzkových nákladov letiska v počiatočnej fáze jeho prevádzky (t. j. na obdobie do konca roka 2019). Verejní podielnici očakávajú, že prevádzkovateľ letiska začne generovať zisk a v roku 2020 tak bude schopný financovať všetky svoje aktivity z vlastných príjmov.

| (32) | Skôr než bol projekt oznámený Komisii (t. j. pred 7. septembrom 2012), sa verejní podielnici spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. dohodli, že prispejú celkovou sumou vo výške približne 207,48 milióna PLN (17) (približne 51,87 milióna EUR) na účely realizácie investičného projektu a pokrytia strát letiska v prvých rokoch jeho prevádzky. Gdynia mala prispieť sumou 142,48 milióna PLN (približne 35,62 milióna EUR) v hotovosti v priebehu rokov 2007 – 2019. Kosakowo pri založení spoločnosti poskytlo hotovostný príspevok vo výške 0,1 milióna PLN (25 000 EUR). V rokoch 2011 – 2040 malo Kosakowo poskytnúť aj nepeňažný príspevok v hodnote 64,9 milióna PLN (približne 16,2 milióna EUR) výmenou časti ročného nájomného, ktoré malo platiť letisko Gdynia v rámci prenájmu, za podiely v letisku (pozri tabuľku 2).

  Tabuľka 2


  Financovanie investičného projektu formou kapitálových zvýšení | mil. PLN | mil. EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Pred 18. júnom 2012 |
| Peňažné kapitálové injekcie samosprávy Gdynia | 60,73 | 15,18 |
| Peňažné kapitálové injekcie samosprávy Kosakowo | 0,10 | 0,03 |
| Výmena dlhu za vlastý kapitál samosprávy Kosakowo | 3,98 | 1,00 |
| Celkové príspevky pred 18. júnom 2012 | 64,81 | 16,20 |
| Predpokladané po 18. júni 2012 |
| Peňažné kapitálové injekcie obce Gdynia: | 81,75 | 20,44 |
| z toho: | | |
| v roku 2013 | 29,90 | 7,48 |
| v roku 2014 | [...] | [...] |
| v roku 2015 | [...] | [...] |
| v roku 2016 | [...] | [...] |
| v roku 2017 | [...] | [...] |
| v roku 2018 | [...] | [...] |
| v roku 2019 | [...] | [...] |
| Konverzia dlhu na vlastný kapitál samosprávy Kosakowo: | 60,92 | 15,23 |
| z toho: | | |
| v rokoch 2013 – 2039 (27*PLN [...]) | [...] | [...] |
| v roku 2040 | [...] | [...] |
| Celkové príspevky predpokladané po 18. júni 2012 | 142,67 | 35,67 |
| Celkový predpokladaný kapitál spoločnosti Letisko Gdynia-Kosak | 207,48 | 51,87 |
| Zdroj: Na základe informácií poskytnutých Poľskom. |

(32)

Skôr než bol projekt oznámený Komisii (t. j. pred 7. septembrom 2012), sa verejní podielnici spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. dohodli, že prispejú celkovou sumou vo výške približne 207,48 milióna PLN (17) (približne 51,87 milióna EUR) na účely realizácie investičného projektu a pokrytia strát letiska v prvých rokoch jeho prevádzky. Gdynia mala prispieť sumou 142,48 milióna PLN (približne 35,62 milióna EUR) v hotovosti v priebehu rokov 2007 – 2019. Kosakowo pri založení spoločnosti poskytlo hotovostný príspevok vo výške 0,1 milióna PLN (25 000 EUR). V rokoch 2011 – 2040 malo Kosakowo poskytnúť aj nepeňažný príspevok v hodnote 64,9 milióna PLN (približne 16,2 milióna EUR) výmenou časti ročného nájomného, ktoré malo platiť letisko Gdynia v rámci prenájmu, za podiely v letisku (pozri tabuľku 2).

Tabuľka 2

Financovanie investičného projektu formou kapitálových zvýšení

mil. PLN

mil. EUR

Pred 18. júnom 2012

Peňažné kapitálové injekcie samosprávy Gdynia

60,73

15,18

Peňažné kapitálové injekcie samosprávy Kosakowo

0,10

0,03

Výmena dlhu za vlastý kapitál samosprávy Kosakowo

3,98

1,00

Celkové príspevky pred 18. júnom 2012

64,81

16,20

Predpokladané po 18. júni 2012

Peňažné kapitálové injekcie obce Gdynia:

81,75

20,44

z toho:

v roku 2013

29,90

7,48

v roku 2014

[...]

[...]

v roku 2015

[...]

[...]

v roku 2016

[...]

[...]

v roku 2017

[...]

[...]

v roku 2018

[...]

[...]

v roku 2019

[...]

[...]

Konverzia dlhu na vlastný kapitál samosprávy Kosakowo:

60,92

15,23

z toho:

v rokoch 2013 – 2039 (27*PLN [...])

[...]

[...]

v roku 2040

[...]

[...]

Celkové príspevky predpokladané po 18. júni 2012

142,67

35,67

Celkový predpokladaný kapitál spoločnosti Letisko Gdynia-Kosak

207,48

51,87

Zdroj: Na základe informácií poskytnutých Poľskom.

2.2.   Dôvody začatia formálneho vyšetrovacieho konania a počiatočné posúdenie

2.2.1.   Záver

| (33) | Z rozhodnutia o začatí konania vzišli tieto otázky:






  — | Po prvé či je verejné financovanie investičného projektu v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve (ďalej len „MEIP“), a to najmä s ohľadom na i) uplatnenie zásady MEIP v danom čase a metodiku jej uplatnenia; a ii) či sa analýza MEIP, ktorú vykonali poľské orgány a ktorá viedla ku kladnej čistej súčasnej hodnote (ďalej len „NPV“) (18), zakladá na reálnych a spoľahlivých predpokladoch. |
| --- | --- | --- |

(33)

Z rozhodnutia o začatí konania vzišli tieto otázky:

—

Po prvé či je verejné financovanie investičného projektu v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve (ďalej len „MEIP“), a to najmä s ohľadom na i) uplatnenie zásady MEIP v danom čase a metodiku jej uplatnenia; a ii) či sa analýza MEIP, ktorú vykonali poľské orgány a ktorá viedla ku kladnej čistej súčasnej hodnote (ďalej len „NPV“) (18), zakladá na reálnych a spoľahlivých predpokladoch.

| — | Po druhé či prevádzkovú a investičnú pomoc pre letisko Gdynia možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

—

Po druhé či prevádzkovú a investičnú pomoc pre letisko Gdynia možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

2.2.2.   Uplatnenie zásady MEIP

| (34) | Pokiaľ ide o prvú otázku, Komisia vyjadrila pochybnosti, či štúdiu MEIP, vykonanú v roku 2012, t. j. po neodvolateľnom rozhodnutí prijatom verejnými podielnikmi financovať prestavbu letiska, možno použiť na účely posúdenia existencie štátnej pomoci. Komisia preto mala pochybnosti o vhodnosti kontrafaktuálneho scenára, v ktorom sa predpokladá dokončenie investície v roku 2012. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o prvú otázku, Komisia vyjadrila pochybnosti, či štúdiu MEIP, vykonanú v roku 2012, t. j. po neodvolateľnom rozhodnutí prijatom verejnými podielnikmi financovať prestavbu letiska, možno použiť na účely posúdenia existencie štátnej pomoci. Komisia preto mala pochybnosti o vhodnosti kontrafaktuálneho scenára, v ktorom sa predpokladá dokončenie investície v roku 2012.

| (35) | Vzhľadom na to, že letisko Gdynia má sledovať podobný obchodný model (zameranie na nízkonákladových dopravcov, charterové lety a všeobecné letectvo) ako existujúce letisko Gdansk, ktoré má ešte voľnú kapacitu a plány ďalšieho rozšírenia a je vzdialené len 25 km, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či prognóza príjmov pre letisko Gdynia bola založená na reálnych predpokladoch, najmä pokiaľ ide o výšku letiskových poplatkov a úroveň predpokladaného toku cestujúcich. Komisia si predovšetkým všimla, že v obchodnom pláne pre letisko Gdynia sa predpokladá vyšší poplatok za cestujúcich, než je poplatok uplatňovaný na letisku Gdansk po odpočítaní zliav/rabatov alebo na iných porovnateľných regionálnych letiskách v Poľsku. |
| --- | --- |

(35)

Vzhľadom na to, že letisko Gdynia má sledovať podobný obchodný model (zameranie na nízkonákladových dopravcov, charterové lety a všeobecné letectvo) ako existujúce letisko Gdansk, ktoré má ešte voľnú kapacitu a plány ďalšieho rozšírenia a je vzdialené len 25 km, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či prognóza príjmov pre letisko Gdynia bola založená na reálnych predpokladoch, najmä pokiaľ ide o výšku letiskových poplatkov a úroveň predpokladaného toku cestujúcich. Komisia si predovšetkým všimla, že v obchodnom pláne pre letisko Gdynia sa predpokladá vyšší poplatok za cestujúcich, než je poplatok uplatňovaný na letisku Gdansk po odpočítaní zliav/rabatov alebo na iných porovnateľných regionálnych letiskách v Poľsku.

| (36) | Komisia takisto vyjadrila pochybnosti o tom, či boli v obchodnom pláne zohľadnené všetky plánované stimuly (napr. marketingová podpora, rabaty alebo akékoľvek iné stimuly na rozvoj trasy atď.), ktoré majú byť poskytnuté priamo letisku Gdynia, jeho podielnikom alebo iným regionálnym orgánom, aby motivovali leteckých dopravcov k otvoreniu nových trás z letiska. |
| --- | --- |

(36)

Komisia takisto vyjadrila pochybnosti o tom, či boli v obchodnom pláne zohľadnené všetky plánované stimuly (napr. marketingová podpora, rabaty alebo akékoľvek iné stimuly na rozvoj trasy atď.), ktoré majú byť poskytnuté priamo letisku Gdynia, jeho podielnikom alebo iným regionálnym orgánom, aby motivovali leteckých dopravcov k otvoreniu nových trás z letiska.

| (37) | Keďže tempo rastu podniku nebýva spravidla vyššie ako tempo rastu hospodárstva, v ktorom podnik pôsobí (t. j. z hľadiska rastu HDP), Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o vhodnosť tempa rastu obratu [...], ktoré sa použilo na výpočet konečnej hodnoty (19). Táto pochybnosť priamo vplýva na posúdenie ziskovosti investičného projektu, lebo hodnota vlastného imania nového letiska sa bude pohybovať v kladných číslach len z hľadiska konečnej hodnoty projektu od roku 2040 (kumulatívne diskontované peňažné toky v prognózovanom období rokov 2010 – 2040 sú záporné). |
| --- | --- |

(37)

Keďže tempo rastu podniku nebýva spravidla vyššie ako tempo rastu hospodárstva, v ktorom podnik pôsobí (t. j. z hľadiska rastu HDP), Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o vhodnosť tempa rastu obratu [...], ktoré sa použilo na výpočet konečnej hodnoty (19). Táto pochybnosť priamo vplýva na posúdenie ziskovosti investičného projektu, lebo hodnota vlastného imania nového letiska sa bude pohybovať v kladných číslach len z hľadiska konečnej hodnoty projektu od roku 2040 (kumulatívne diskontované peňažné toky v prognózovanom období rokov 2010 – 2040 sú záporné).

| (38) | Komisia sa preto domnieva, že verejné financovanie investičného projektu vedie k selektívnym hospodárskym výhodám pre prevádzkovateľa letiska Gdynia. Aj verejné financovanie bolo poskytnuté zo štátnych zdrojov a je pripísateľné štátu. Okrem toho narušuje alebo môže narušiť hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. Keďže boli splnené všetky kumulatívne kritériá pojmu pomoci, Komisia sa domnieva, že toto verejné financovanie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(38)

Komisia sa preto domnieva, že verejné financovanie investičného projektu vedie k selektívnym hospodárskym výhodám pre prevádzkovateľa letiska Gdynia. Aj verejné financovanie bolo poskytnuté zo štátnych zdrojov a je pripísateľné štátu. Okrem toho narušuje alebo môže narušiť hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. Keďže boli splnené všetky kumulatívne kritériá pojmu pomoci, Komisia sa domnieva, že toto verejné financovanie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

2.2.3.   Zlučiteľnosť pomoci

| (39) | V súvislosti s druhou otázkou Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či investičnú a prevádzkovú pomoc pre prevádzkovateľa letiska možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(39)

V súvislosti s druhou otázkou Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či investičnú a prevádzkovú pomoc pre prevádzkovateľa letiska možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (40) | Pokiaľ ide o investičnú pomoc, Komisia spochybnila splnenie všetkých kritérií zlučiteľnosti stanovených v usmerneniach pre letectvo z roku 2005 týkajúcich sa investičnej pomoci pre letiská (20). Komisia spochybnila najmä to, či predmetná investícia spĺňa jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu, či je infraštruktúra potrebná a primeraná a či ponúka uspokojivé strednodobé vyhliadky na použitie. Komisia okrem toho spochybnila, či je vplyv na rozvoj obchodu zlučiteľný so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(40)

Pokiaľ ide o investičnú pomoc, Komisia spochybnila splnenie všetkých kritérií zlučiteľnosti stanovených v usmerneniach pre letectvo z roku 2005 týkajúcich sa investičnej pomoci pre letiská (20). Komisia spochybnila najmä to, či predmetná investícia spĺňa jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu, či je infraštruktúra potrebná a primeraná a či ponúka uspokojivé strednodobé vyhliadky na použitie. Komisia okrem toho spochybnila, či je vplyv na rozvoj obchodu zlučiteľný so spoločným záujmom.

| (41) | Pokiaľ ide o prevádzkovú pomoc vo forme financovania prevádzkových strát spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. v prvých rokoch prevádzky, Komisia vyjadrila pochybnosti, či táto pomoc spĺňa podmienky výnimky stanovenej v článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Komisia spochybnila najmä to, či prevádzkovú pomoc možno považovať za zlučiteľnú v zmysle usmernení pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (21) (ďalej len „RAG“). |
| --- | --- |

(41)

Pokiaľ ide o prevádzkovú pomoc vo forme financovania prevádzkových strát spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. v prvých rokoch prevádzky, Komisia vyjadrila pochybnosti, či táto pomoc spĺňa podmienky výnimky stanovenej v článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Komisia spochybnila najmä to, či prevádzkovú pomoc možno považovať za zlučiteľnú v zmysle usmernení pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (21) (ďalej len „RAG“).

3.   PRIPOMIENKY POĽSKA

3.1.   Uplatnenie zásady MEIP a existencia pomoci

| (42) | Poľsko trvá na svojom stanovisku, že verejné financovanie investície na letisku Gdynia je v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve (MEIP), a teda nepredstavuje štátnu pomoc. V tejto súvislosti sa odvoláva na štúdie MEIP vykonané k danej investícii v rokoch 2010 – 2012. Poľsko tvrdí, že výsledkom všetkých štúdií MEIP bola kladná čistá súčasná hodnota a vnútorná miera návratnosti (22) (ďalej len „IRR“) vyššia ako náklady na kapitál. |
| --- | --- |

(42)

Poľsko trvá na svojom stanovisku, že verejné financovanie investície na letisku Gdynia je v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve (MEIP), a teda nepredstavuje štátnu pomoc. V tejto súvislosti sa odvoláva na štúdie MEIP vykonané k danej investícii v rokoch 2010 – 2012. Poľsko tvrdí, že výsledkom všetkých štúdií MEIP bola kladná čistá súčasná hodnota a vnútorná miera návratnosti (22) (ďalej len „IRR“) vyššia ako náklady na kapitál.

3.1.1.   Rozhodovací proces a metodologická správnosť štúdie MEIP

| (43) | Poľsko vysvetľuje, že diskusie a práce na prestavbe vojenského letiska Gdynia/Kosakowo na civilné letisko sa začali v roku 2005. V tom čase boli do nich zapojení aj iní partneri (napr. letisko Gdansk). Poľsko takisto uvádza, že v roku 2007 Gdynia a Kosakowo založili spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o., ktorá bola odvtedy zodpovedná za túto investíciu. |
| --- | --- |

(43)

Poľsko vysvetľuje, že diskusie a práce na prestavbe vojenského letiska Gdynia/Kosakowo na civilné letisko sa začali v roku 2005. V tom čase boli do nich zapojení aj iní partneri (napr. letisko Gdansk). Poľsko takisto uvádza, že v roku 2007 Gdynia a Kosakowo založili spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o., ktorá bola odvtedy zodpovedná za túto investíciu.

| (44) | Poľsko počas konania predložilo tri štúdie MEIP, ktoré vykonala spoločnosť PWC. Prvá štúdia MEIP (zo 16. júla 2010, ďalej len „štúdia MEIP z roku 2010“) bola vykonaná v júli 2010. Spoločnosť PWC následne pripravila dve aktualizácie MEIP: prvú v máji 2011 (z 13. mája 2011, ďalej len „štúdia MEIP z roku 2011“) a druhú v júli 2012 (z 13. júla 2012, ďalej len „štúdia MEIP z roku 2012“). V týchto aktualizáciách sú zahrnuté nové prognózy toku cestujúcich, zmeny rozsahu projektu, zmeny údajov o investícii a zmeny metodiky, ako aj základné údaje pre výpočty NPV (napr. beta a diskontná sadzba). V novembri 2013 Poľsko poskytlo ďalšie informácie, z ktorých vyplýva, že NPV projektu posilnia nové zdroje príjmov (t. j. predaj pohonných hmôt a poskytovanie navigačných služieb). Ku dňu prijatia rozhodnutia o začatí konania Poľsko predložilo len štúdiu MEIP z roku 2012. |
| --- | --- |

(44)

Poľsko počas konania predložilo tri štúdie MEIP, ktoré vykonala spoločnosť PWC. Prvá štúdia MEIP (zo 16. júla 2010, ďalej len „štúdia MEIP z roku 2010“) bola vykonaná v júli 2010. Spoločnosť PWC následne pripravila dve aktualizácie MEIP: prvú v máji 2011 (z 13. mája 2011, ďalej len „štúdia MEIP z roku 2011“) a druhú v júli 2012 (z 13. júla 2012, ďalej len „štúdia MEIP z roku 2012“). V týchto aktualizáciách sú zahrnuté nové prognózy toku cestujúcich, zmeny rozsahu projektu, zmeny údajov o investícii a zmeny metodiky, ako aj základné údaje pre výpočty NPV (napr. beta a diskontná sadzba). V novembri 2013 Poľsko poskytlo ďalšie informácie, z ktorých vyplýva, že NPV projektu posilnia nové zdroje príjmov (t. j. predaj pohonných hmôt a poskytovanie navigačných služieb). Ku dňu prijatia rozhodnutia o začatí konania Poľsko predložilo len štúdiu MEIP z roku 2012.

| (45) | Poľsko vysvetľuje aj časový rámec projektu Gdyne a Kosakowa investovať do letiska Gdynia. Poľsko v tejto súvislosti zdôrazňuje, že investičný proces možno rozdeliť do dvoch realizačných projektových fáz: |
| --- | --- |

(45)

Poľsko vysvetľuje aj časový rámec projektu Gdyne a Kosakowa investovať do letiska Gdynia. Poľsko v tejto súvislosti zdôrazňuje, že investičný proces možno rozdeliť do dvoch realizačných projektových fáz:

i)   Prvá fáza (2007 – 2009) sa týkala prípravných prác a štúdií realizovateľnosti na účely zriadenia nového letiska (to súvisí s I. fázou, ako sa uvádza v tabuľke 1):

| (46) | Poľsko vysvetľuje, že v prvej fáze sa predpokladalo, že spoločnosť, ktorú založili Gdynia a Kosakowo, vykoná prípravné úlohy (napr. prípravu hlavného plánu investície, dokumenty potrebné na získanie štatútu prevádzkovateľa letiska, správu o environmentálnom vplyve investície, projektovú dokumentáciu atď.). |
| --- | --- |

(46)

Poľsko vysvetľuje, že v prvej fáze sa predpokladalo, že spoločnosť, ktorú založili Gdynia a Kosakowo, vykoná prípravné úlohy (napr. prípravu hlavného plánu investície, dokumenty potrebné na získanie štatútu prevádzkovateľa letiska, správu o environmentálnom vplyve investície, projektovú dokumentáciu atď.).

| (47) | Poľsko tvrdí, že v prvej fáze nedošlo k žiadnej významnej kapitálovej investícii a že verejné financovanie poskytnuté prevádzkovateľovi letiska bolo v súlade s pravidlami pomoci de minimis
   (23). Poľsko uvádza, že kapitálové injekcie do spoločnosti vykonané pred 26. júnom 2009 predstavovali celkovo 1,691 milióna PLN (približne 423 000 EUR). |
| --- | --- |

(47)

Poľsko tvrdí, že v prvej fáze nedošlo k žiadnej významnej kapitálovej investícii a že verejné financovanie poskytnuté prevádzkovateľovi letiska bolo v súlade s pravidlami pomoci de minimis
   (23). Poľsko uvádza, že kapitálové injekcie do spoločnosti vykonané pred 26. júnom 2009 predstavovali celkovo 1,691 milióna PLN (približne 423 000 EUR).

ii)   Druhá fáza (od roku 2010) sa týkala skutočnej prestavby letiska (to súvisí s II. až IV. fázou, ako sa opisuje v tabuľke 1):

| (48) | Poľsko ďalej vysvetľuje, že prvá, prípravná fáza sa skončila v roku 2010, keď sa dokončil hlavný plán (24) aj prvá štúdia MEIP z roku 2010 pre letisko Gdynia. Poľsko poukazuje na to, že v štúdii MEIP z roku 2010 sa preukázalo, že investícia dvoch miestnych orgánov by bola vykonaná za trhových podmienok (t. j. nepredstavovala by štátnu pomoc), čím by sa základné imanie spoločnosti zvýšilo na 6,05 milióna PLN (približne 1,5 milióna EUR). |
| --- | --- |

(48)

Poľsko ďalej vysvetľuje, že prvá, prípravná fáza sa skončila v roku 2010, keď sa dokončil hlavný plán (24) aj prvá štúdia MEIP z roku 2010 pre letisko Gdynia. Poľsko poukazuje na to, že v štúdii MEIP z roku 2010 sa preukázalo, že investícia dvoch miestnych orgánov by bola vykonaná za trhových podmienok (t. j. nepredstavovala by štátnu pomoc), čím by sa základné imanie spoločnosti zvýšilo na 6,05 milióna PLN (približne 1,5 milióna EUR).

| (49) | V štúdii MEIP z roku 2010 je vypočítaná NPV investičného projektu pomocou metódy voľných peňažných tokov smerom do firmy (FCFF) (25). Tento výpočet NPV je založený na predpoklade, že všetky kapitálové injekcie poskytnuté pre investičný plán by sa uskutočnili na účely realizácie investičného projektu. Tento spôsob oceňovania sa používa na výpočet peňažných tokov smerom ku všetkým držiteľom kapitálu vo firme (držiteľom vlastného kapitálu aj držiteľom dlhopisov) v období projekcie. Prognózy peňažných tokov sa potom diskontujú pomocou váženého priemeru nákladov kapitálu (WACC) (26), čím sa získa diskontovaný peňažný tok (DCF) firmy v období projekcie. Konečná hodnota sa potom vypočíta podľa metódy rastúcej perpetuity (pri ktorej sa predpokladá dráha stabilného rastu na základe FCFF z posledného obdobia projekcie). NPV je založená na súčte tokov diskontovaných peňažných tokov za prognózované obdobie a konečnej hodnoty. V tomto prípade zo štúdie MEIP za rok 2010 vyplýva, že odhadované peňažné toky za obdobie rokov 2010 – 2040 s použitím priemeru WACC budú vo výške [...] % (27). Na základe týchto vstupných údajov zo štúdie vyplynuli diskontované peňažné toky vo výške mínus [...] mil. PLN ([...] mil. EUR) na obdobie rokov 2010 – 2040 a (diskontovaná) konečná hodnota približne [...] mil. PLN ([...] mil. EUR). NPV celého projektu sa teda odhaduje vo výške [...] mil. PLN (alebo [...] mil. EUR) za predpokladu, že letisko bude od roku 2040 natrvalo generovať stabilný zisk s mierou rastu [...] % ročne. |
| --- | --- |

(49)

V štúdii MEIP z roku 2010 je vypočítaná NPV investičného projektu pomocou metódy voľných peňažných tokov smerom do firmy (FCFF) (25). Tento výpočet NPV je založený na predpoklade, že všetky kapitálové injekcie poskytnuté pre investičný plán by sa uskutočnili na účely realizácie investičného projektu. Tento spôsob oceňovania sa používa na výpočet peňažných tokov smerom ku všetkým držiteľom kapitálu vo firme (držiteľom vlastného kapitálu aj držiteľom dlhopisov) v období projekcie. Prognózy peňažných tokov sa potom diskontujú pomocou váženého priemeru nákladov kapitálu (WACC) (26), čím sa získa diskontovaný peňažný tok (DCF) firmy v období projekcie. Konečná hodnota sa potom vypočíta podľa metódy rastúcej perpetuity (pri ktorej sa predpokladá dráha stabilného rastu na základe FCFF z posledného obdobia projekcie). NPV je založená na súčte tokov diskontovaných peňažných tokov za prognózované obdobie a konečnej hodnoty. V tomto prípade zo štúdie MEIP za rok 2010 vyplýva, že odhadované peňažné toky za obdobie rokov 2010 – 2040 s použitím priemeru WACC budú vo výške [...] % (27). Na základe týchto vstupných údajov zo štúdie vyplynuli diskontované peňažné toky vo výške mínus [...] mil. PLN ([...] mil. EUR) na obdobie rokov 2010 – 2040 a (diskontovaná) konečná hodnota približne [...] mil. PLN ([...] mil. EUR). NPV celého projektu sa teda odhaduje vo výške [...] mil. PLN (alebo [...] mil. EUR) za predpokladu, že letisko bude od roku 2040 natrvalo generovať stabilný zisk s mierou rastu [...] % ročne.

| (50) | Poľsko zároveň dodáva, že podielnici začali – aj napriek tomu, že zo štúdie MEIP vyplynulo, že investícia nepredstavuje štátnu pomoc – pripravovať oznámenie pre Komisiu, ktoré malo byť podané len z dôvodov právnej istoty. |
| --- | --- |

(50)

Poľsko zároveň dodáva, že podielnici začali – aj napriek tomu, že zo štúdie MEIP vyplynulo, že investícia nepredstavuje štátnu pomoc – pripravovať oznámenie pre Komisiu, ktoré malo byť podané len z dôvodov právnej istoty.

| (51) | Poľsko ďalej vysvetľuje, že v máji 2011 sa vykonala nová štúdia MEIP. Poľsko tvrdí, že táto štúdia MEIP aktualizuje štúdiu MEIP z roku 2010, ktorá bola vykonaná na základe napredujúcich príprav a dostupnosti presnejších údajov o investičnom pláne, jeho harmonograme a financovaní. Poľsko vysvetľuje, že v období medzi vypracovaním štúdie MEIP v roku 2010 a štúdie MEIP v roku 2011:






  — | podielnici podpísali dohodu z 11. marca 2011, ktorou sa stanovili podmienky financovania investície v začiatkoch vzniku civilného letiska. V tejto dohode sa Gdynia zaviazala investovať celkovo 59 miliónov PLN v období rokov 2011 – 2013. Kosakowo sa za seba zaviazalo poskytnúť nepeňažný príspevok vo forme konverzie dlhu na kapitál (ako je opísané v tabuľke 2) v období rokov 2011 – 2040, |
| --- | --- | --- |

(51)

Poľsko ďalej vysvetľuje, že v máji 2011 sa vykonala nová štúdia MEIP. Poľsko tvrdí, že táto štúdia MEIP aktualizuje štúdiu MEIP z roku 2010, ktorá bola vykonaná na základe napredujúcich príprav a dostupnosti presnejších údajov o investičnom pláne, jeho harmonograme a financovaní. Poľsko vysvetľuje, že v období medzi vypracovaním štúdie MEIP v roku 2010 a štúdie MEIP v roku 2011:

—

podielnici podpísali dohodu z 11. marca 2011, ktorou sa stanovili podmienky financovania investície v začiatkoch vzniku civilného letiska. V tejto dohode sa Gdynia zaviazala investovať celkovo 59 miliónov PLN v období rokov 2011 – 2013. Kosakowo sa za seba zaviazalo poskytnúť nepeňažný príspevok vo forme konverzie dlhu na kapitál (ako je opísané v tabuľke 2) v období rokov 2011 – 2040,

| — | v ten istý deň, 11. marca 2011, spoločnosť zodpovedná za zriadenie letiska Gdynia-Kosakowo uzavrela s Kosakowom zmluvu o prenájme pozemku (stanovuje sa v nej rozsah prenajatého pozemku, podmienky platieb nájomného, daňové otázky atď.), |
| --- | --- |

—

v ten istý deň, 11. marca 2011, spoločnosť zodpovedná za zriadenie letiska Gdynia-Kosakowo uzavrela s Kosakowom zmluvu o prenájme pozemku (stanovuje sa v nej rozsah prenajatého pozemku, podmienky platieb nájomného, daňové otázky atď.),

| — | špecifikovali a aktualizovali sa investičné náklady zahrnuté v investičnom pláne. |
| --- | --- |

—

špecifikovali a aktualizovali sa investičné náklady zahrnuté v investičnom pláne.

| (52) | Poľsko objasňuje, že v štúdii MEIP z roku 2011 tiež vyšla kladná NPV. Poľsko ďalej uvádza, že na základe tejto informácie verejní podielnici prevádzkovateľa letiska uskutočnili následné kapitálové injekcie. Poľsko poukazuje na to, že vlastné imanie spoločnosti (vlastný kapitál) bolo v júli 2011 zvýšené na 33,801 milióna PLN (8,45 milióna EUR) a v apríli 2013 na 64,810 milióna PLN (16,20 milióna EUR). |
| --- | --- |

(52)

Poľsko objasňuje, že v štúdii MEIP z roku 2011 tiež vyšla kladná NPV. Poľsko ďalej uvádza, že na základe tejto informácie verejní podielnici prevádzkovateľa letiska uskutočnili následné kapitálové injekcie. Poľsko poukazuje na to, že vlastné imanie spoločnosti (vlastný kapitál) bolo v júli 2011 zvýšené na 33,801 milióna PLN (8,45 milióna EUR) a v apríli 2013 na 64,810 milióna PLN (16,20 milióna EUR).

| (53) | V štúdii MEIP z roku 2011 sa hodnota diskontovaných peňažných tokov vypočítala na základe diskontovaných peňažných tokov za prognózované obdobie rokov 2011 – 2040. Aktualizované diskontované peňažné toky sa pohybovali na úrovni (– [...]) mil. PLN (– [...] mil. EUR), čo svedčí o vyšších stratách, kým konečná hodnota klesla na [...] mil. PLN (približne [...] mil. EUR). NPV sa teda znížila na [...] mil. PLN (alebo menej než [...] mil. EUR). Hodnota WACC klesla na [...] % (28) a stabilná miera rastu na účely konečnej hodnoty sa znížila z [...] % na [...] %. V týchto výpočtoch neboli zahrnuté výdavky, ktoré patria do pôsobnosti verejného poriadku, čo znamená, že v projekciách ziskovosti investície sa nezohľadnil kapitál potrebný na financovanie tej časti infraštruktúry, ktorá podľa tvrdenia patrí do pôsobnosti verejného poriadku. |
| --- | --- |

(53)

V štúdii MEIP z roku 2011 sa hodnota diskontovaných peňažných tokov vypočítala na základe diskontovaných peňažných tokov za prognózované obdobie rokov 2011 – 2040. Aktualizované diskontované peňažné toky sa pohybovali na úrovni (– [...]) mil. PLN (– [...] mil. EUR), čo svedčí o vyšších stratách, kým konečná hodnota klesla na [...] mil. PLN (približne [...] mil. EUR). NPV sa teda znížila na [...] mil. PLN (alebo menej než [...] mil. EUR). Hodnota WACC klesla na [...] % (28) a stabilná miera rastu na účely konečnej hodnoty sa znížila z [...] % na [...] %. V týchto výpočtoch neboli zahrnuté výdavky, ktoré patria do pôsobnosti verejného poriadku, čo znamená, že v projekciách ziskovosti investície sa nezohľadnil kapitál potrebný na financovanie tej časti infraštruktúry, ktorá podľa tvrdenia patrí do pôsobnosti verejného poriadku.

| (54) | Poľsko tvrdí, že zmena makroekonomickej situácie (finančná kríza a spomalenie hospodárskeho rastu) viedla k opätovnému posúdeniu projektu v roku 2012, ktoré vyústilo do novej štúdie MEIP (konkrétne do štúdie MEIP z roku 2012). Poľsko uvádza, že na účely štúdie MEIP z roku 2012 boli v predpokladoch predchádzajúcich štúdií MEIP vykonané tieto zmeny:






  — | Znížila sa prognóza toku cestujúcich na letisku Gdynia. |
| --- | --- | --- |

(54)

Poľsko tvrdí, že zmena makroekonomickej situácie (finančná kríza a spomalenie hospodárskeho rastu) viedla k opätovnému posúdeniu projektu v roku 2012, ktoré vyústilo do novej štúdie MEIP (konkrétne do štúdie MEIP z roku 2012). Poľsko uvádza, že na účely štúdie MEIP z roku 2012 boli v predpokladoch predchádzajúcich štúdií MEIP vykonané tieto zmeny:

—

Znížila sa prognóza toku cestujúcich na letisku Gdynia.

| — | Zmenšil sa rozsah investície znížením investičných nákladov o [...] mil. PLN ([...] mil. EUR). |
| --- | --- |

—

Zmenšil sa rozsah investície znížením investičných nákladov o [...] mil. PLN ([...] mil. EUR).

| — | Upustilo sa od myšlienky vybudovania hlavného terminálu (spolu so súvisiacou výstavbou cestnej infraštruktúry a parkovísk). Rozhodlo sa, že namiesto toho sa v druhej investičnej fáze rozšíri kapacita všeobecného letového terminálu o [...] %. |
| --- | --- |

—

Upustilo sa od myšlienky vybudovania hlavného terminálu (spolu so súvisiacou výstavbou cestnej infraštruktúry a parkovísk). Rozhodlo sa, že namiesto toho sa v druhej investičnej fáze rozšíri kapacita všeobecného letového terminálu o [...] %.

| — | Po overení situácie na trhu sa investičné náklady spojené s bezpečnosťou museli zvýšiť o [...] mil. PLN ([...] mil. EUR). |
| --- | --- |

—

Po overení situácie na trhu sa investičné náklady spojené s bezpečnosťou museli zvýšiť o [...] mil. PLN ([...] mil. EUR).

| — | Výsledkom zníženia investície bol kratší čas návratnosti investície (v nominálnom vyjadrení o [...] rokov, z [...] rokov a [...] mesiacov na [...] rokov a [...] mesiacov). |
| --- | --- |

—

Výsledkom zníženia investície bol kratší čas návratnosti investície (v nominálnom vyjadrení o [...] rokov, z [...] rokov a [...] mesiacov na [...] rokov a [...] mesiacov).

| (55) | Poľsko takisto uvádza, že na účely štúdie MEIP z roku 2012 sa zmenila aj metodika použitá v predchádzajúcich štúdiách MEIP:






  — | V záujme lepšieho vyjadrenia štruktúry financovania a nákladov na dlhovú službu sa metóda voľných peňažný tokov smerom do firmy nahradila metódou voľných peňažných tokov do vlastného kapitálu (ďalej len „FCFE“) (29). |
| --- | --- | --- |

(55)

Poľsko takisto uvádza, že na účely štúdie MEIP z roku 2012 sa zmenila aj metodika použitá v predchádzajúcich štúdiách MEIP:

—

V záujme lepšieho vyjadrenia štruktúry financovania a nákladov na dlhovú službu sa metóda voľných peňažný tokov smerom do firmy nahradila metódou voľných peňažných tokov do vlastného kapitálu (ďalej len „FCFE“) (29).

| — | Aktualizovali sa nasledujúce zmeny týkajúce sa finančného trhu (trhu s cennými papiermi), bezrizikovej úrokovej sadzby a beta faktora. Z porovnávacích analýz sa navyše vypustili spoločnosti nepochádzajúce z Európy. Výsledkom bola nová diskontná sadzba. |
| --- | --- |

—

Aktualizovali sa nasledujúce zmeny týkajúce sa finančného trhu (trhu s cennými papiermi), bezrizikovej úrokovej sadzby a beta faktora. Z porovnávacích analýz sa navyše vypustili spoločnosti nepochádzajúce z Európy. Výsledkom bola nová diskontná sadzba.

| — | Diskontná sadzba na výpočet NPV bola stanovená na základe analýzy porovnateľných spoločností, pričom sa vzťahovala na letiskové spoločnosti aj spoločnosti poskytujúce služby na letiskách (ktorých finančné výsledky úzko korelujú s výkonnosťou letiskových spoločností) (30). |
| --- | --- |

—

Diskontná sadzba na výpočet NPV bola stanovená na základe analýzy porovnateľných spoločností, pričom sa vzťahovala na letiskové spoločnosti aj spoločnosti poskytujúce služby na letiskách (ktorých finančné výsledky úzko korelujú s výkonnosťou letiskových spoločností) (30).

| — | Predpokladalo sa, že projekt bude financovaný predovšetkým z prostriedkov podielnikov a až potom z externých zdrojov (prevádzkových úverov) a prevádzkových výnosov. |
| --- | --- |

—

Predpokladalo sa, že projekt bude financovaný predovšetkým z prostriedkov podielnikov a až potom z externých zdrojov (prevádzkových úverov) a prevádzkových výnosov.

| (56) | V štúdii MEIP z roku 2012 sa hodnota diskontovaných peňažných tokov vypočítala na základe diskontovaných peňažných tokov za prognózované obdobie rokov 2012 – 2030 (t. j. projekčné obdobie použité v predchádzajúcej štúdii sa skrátilo o desať rokov). Aktualizované diskontované peňažné toky predstavovali (– [...]) mil. PLN (približne – [...] mil. EUR), pričom konečná hodnota sa výrazne zvýšila až na [...] mil. PLN ([...] mil. EUR). Následne sa odpočítala kapitalizovaná hodnota už uskutočnených investícií ([...] mil. EUR). Podľa aktualizácie z roku 2012 je NPV vo výške [...] mil. PLN (alebo [...] mil. EUR). Na výpočet NPV sa použili náklady na vlastný kapitál vo výške [...] % (31) a stabilná miera rastu na účely výpočtu konečnej hodnoty sa ďalej znížila z [...] % na [...] %. |
| --- | --- |

(56)

V štúdii MEIP z roku 2012 sa hodnota diskontovaných peňažných tokov vypočítala na základe diskontovaných peňažných tokov za prognózované obdobie rokov 2012 – 2030 (t. j. projekčné obdobie použité v predchádzajúcej štúdii sa skrátilo o desať rokov). Aktualizované diskontované peňažné toky predstavovali (– [...]) mil. PLN (približne – [...] mil. EUR), pričom konečná hodnota sa výrazne zvýšila až na [...] mil. PLN ([...] mil. EUR). Následne sa odpočítala kapitalizovaná hodnota už uskutočnených investícií ([...] mil. EUR). Podľa aktualizácie z roku 2012 je NPV vo výške [...] mil. PLN (alebo [...] mil. EUR). Na výpočet NPV sa použili náklady na vlastný kapitál vo výške [...] % (31) a stabilná miera rastu na účely výpočtu konečnej hodnoty sa ďalej znížila z [...] % na [...] %.

| (57) | Poľsko poukazuje na to, že výsledky zo štúdie MEIP z roku 2012 boli stále kladné a viedli k ďalším kapitálovým injekciám od podielnikov. Poľsko uviedlo, že kapitál spoločnosti sa do apríla 2013 zvýšil na 91,310 milióna PLN (22,8 milióna EUR) a v roku 2013 sa ďalej nemenil, ako je zhrnuté v tabuľke 3.

  Tabuľka 3


  Zvýšenie základného imania prevádzkovateľa letiska Gdynia zo strany Gdyne a Kosakowa












  Dátum rozhodnutia o zápise do štátneho súdneho registra | Dátum uznesenia o zvýšení kapitálu | Názov podielnika | Predmet uznesenia | Hodnota akcií | Akciový kapitál | Kumulatívny podiel ma celkovom zvýšení kapitálu uskutočnenom do konca roka 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (mil. PLN) | (mil. PLN) |
| 28.8.2007 | 23.7.2007 | Gdynia | tvorba nových podielov | 0,030 | 0,030 | 0,03 % |
| 28.8.2007 | 23.7.2007 | Kosakowo | tvorba nových podielov | 0,020 | 0,050 | 0,05 % |
| 4.3.2008 | 6.12.2007 | Gdynia | tvorba nových podielov | 0,120 | 0,170 | 0,19 % |
| 4.3.2008 | 6.12.2007 | Kosakowo | tvorba nových podielov | 0,080 | 0,250 | 0,27 % |
| 11.9.2008 | 21.7.2008 | Gdynia | tvorba nových podielov | 0,500 | 0,750 | 0,82 % |
| 28.7.2009 | 26.6.2009 | Gdynia | 404 podielov vo vlastníctve samosprávy Gdynia bolo zrušených bez protihodnoty pre podielnika | – 0,404 | 0,346 | 0,38 % |
| 28.7.2009 | 26.6.2009 | Gdynia | tvorba nových podielov | 1,345 | 1,691 | 1,85 % |
| 8.12.2010 | 29.7.2010 | Gdynia | tvorba nových podielov | 4,361 | 6,052 | 6,63 % |
| 8.7.2011 | 7.6.2011 | Gdynia | tvorba nových podielov | 25,970 | 32,022 | 35,07 % |
| 1.9.2011 | 26.7.2011 | Kosakowo | tvorba nových podielov | 1,779 | 33,801 | 37,02 % |
| 25.4.2012 | 5.4.2012 | Gdynia | tvorba nových podielov | 28,809 | 62,610 | 68,57 % |
| 25.4.2012 | 5.4.2012 | Kosakowo | tvorba nových podielov | 2,200 | 64,810 | 70,98 % |
| 27.5.2013 | 8.4.2013 | Gdynia | tvorba nových podielov | 4,269 | 69,079 | 75,65 % |
| 27.5.2013 | 8.4.2013 | Kosakowo | tvorba nových podielov | 2,200 | 71,279 | 78,06 % |
| 17.6.2013 | 25.4.2013 | Gdynia | tvorba nových podielov | 20,031 | 91,310 | 100,00 % |
| Zdroj: Informácie poskytnuté Poľskom. |

(57)

Poľsko poukazuje na to, že výsledky zo štúdie MEIP z roku 2012 boli stále kladné a viedli k ďalším kapitálovým injekciám od podielnikov. Poľsko uviedlo, že kapitál spoločnosti sa do apríla 2013 zvýšil na 91,310 milióna PLN (22,8 milióna EUR) a v roku 2013 sa ďalej nemenil, ako je zhrnuté v tabuľke 3.

Tabuľka 3

Zvýšenie základného imania prevádzkovateľa letiska Gdynia zo strany Gdyne a Kosakowa

Dátum rozhodnutia o zápise do štátneho súdneho registra

Dátum uznesenia o zvýšení kapitálu

Názov podielnika

Predmet uznesenia

Hodnota akcií

Akciový kapitál

Kumulatívny podiel ma celkovom zvýšení kapitálu uskutočnenom do konca roka 2013

(mil. PLN)

(mil. PLN)

28.8.2007

23.7.2007

Gdynia

tvorba nových podielov

0,030

0,030

0,03 %

28.8.2007

23.7.2007

Kosakowo

tvorba nových podielov

0,020

0,050

0,05 %

4.3.2008

6.12.2007

Gdynia

tvorba nových podielov

0,120

0,170

0,19 %

4.3.2008

6.12.2007

Kosakowo

tvorba nových podielov

0,080

0,250

0,27 %

11.9.2008

21.7.2008

Gdynia

tvorba nových podielov

0,500

0,750

0,82 %

28.7.2009

26.6.2009

Gdynia

404 podielov vo vlastníctve samosprávy Gdynia bolo zrušených bez protihodnoty pre podielnika

– 0,404

0,346

0,38 %

28.7.2009

26.6.2009

Gdynia

tvorba nových podielov

1,345

1,691

1,85 %

8.12.2010

29.7.2010

Gdynia

tvorba nových podielov

4,361

6,052

6,63 %

8.7.2011

7.6.2011

Gdynia

tvorba nových podielov

25,970

32,022

35,07 %

1.9.2011

26.7.2011

Kosakowo

tvorba nových podielov

1,779

33,801

37,02 %

25.4.2012

5.4.2012

Gdynia

tvorba nových podielov

28,809

62,610

68,57 %

25.4.2012

5.4.2012

Kosakowo

tvorba nových podielov

2,200

64,810

70,98 %

27.5.2013

8.4.2013

Gdynia

tvorba nových podielov

4,269

69,079

75,65 %

27.5.2013

8.4.2013

Kosakowo

tvorba nových podielov

2,200

71,279

78,06 %

17.6.2013

25.4.2013

Gdynia

tvorba nových podielov

20,031

91,310

100,00 %

Zdroj: Informácie poskytnuté Poľskom.

| (58) | Poľsko ako zhrnutie uvádza, že miestne orgány podnikli predbežné kroky na zriadenie letiska Gdynia už v roku 2005, ale projekt nadobudol konečný tvar až vypracovaním hlavného plánu a prvej štúdie MEIP, čiže v roku 2010. Poľsko vysvetľuje, že počiatočné predpoklady projektu boli výrazne zrevidované v dôsledku zmien vonkajších okolností. Poľsko tvrdí, že konečné rozhodnutie verejných podielnikov o realizácii projektu a jeho konečnej podobe bolo prijaté v roku 2012. Takisto zdôrazňuje, že životaschopnosť projektu sa potvrdila vo všetkých troch verziách štúdie MEIP, ktorými sa potvrdilo, že investor v trhovom hospodárstve by projekt vykonal. |
| --- | --- |

(58)

Poľsko ako zhrnutie uvádza, že miestne orgány podnikli predbežné kroky na zriadenie letiska Gdynia už v roku 2005, ale projekt nadobudol konečný tvar až vypracovaním hlavného plánu a prvej štúdie MEIP, čiže v roku 2010. Poľsko vysvetľuje, že počiatočné predpoklady projektu boli výrazne zrevidované v dôsledku zmien vonkajších okolností. Poľsko tvrdí, že konečné rozhodnutie verejných podielnikov o realizácii projektu a jeho konečnej podobe bolo prijaté v roku 2012. Takisto zdôrazňuje, že životaschopnosť projektu sa potvrdila vo všetkých troch verziách štúdie MEIP, ktorými sa potvrdilo, že investor v trhovom hospodárstve by projekt vykonal.

| (59) | Pokiaľ ide o kontrafaktuálny scenár, Poľsko tvrdí, že na základe vnútroštátneho právneho predpisu je Kosakowo oprávnené využiť pozemok, na ktorom leží letisko Gdynia, jedine na zriadenie nového civilného letiska. V tejto súvislosti Poľsko vysvetľuje, že areál letiska bol Kosakowu prenajatý na obdobie 30 rokov. Poľsko tvrdí, že v zmysle nájomnej zmluvy je Kosakowo povinné prenajať pozemok jedine subjektu zodpovednému za vytvorenie alebo prevádzkovanie civilného letiska. Podľa Poľska by si štát mohol vziať pozemok späť, ak by Kosakowo do šiestich mesiacov neprenajalo pozemok na zriadenie civilného letiska, ak by sa pozemok používal na iné účely alebo ak by letisko nezačalo svoju činnosť do troch rokov. Keďže scenár, v ktorom sa pozemok letiska Gdynia využíva/prenajíma na iné než letecké účely, nebol možný, nemohol sa použiť na vypracovanie kontrafaktuálneho scenára. |
| --- | --- |

(59)

Pokiaľ ide o kontrafaktuálny scenár, Poľsko tvrdí, že na základe vnútroštátneho právneho predpisu je Kosakowo oprávnené využiť pozemok, na ktorom leží letisko Gdynia, jedine na zriadenie nového civilného letiska. V tejto súvislosti Poľsko vysvetľuje, že areál letiska bol Kosakowu prenajatý na obdobie 30 rokov. Poľsko tvrdí, že v zmysle nájomnej zmluvy je Kosakowo povinné prenajať pozemok jedine subjektu zodpovednému za vytvorenie alebo prevádzkovanie civilného letiska. Podľa Poľska by si štát mohol vziať pozemok späť, ak by Kosakowo do šiestich mesiacov neprenajalo pozemok na zriadenie civilného letiska, ak by sa pozemok používal na iné účely alebo ak by letisko nezačalo svoju činnosť do troch rokov. Keďže scenár, v ktorom sa pozemok letiska Gdynia využíva/prenajíma na iné než letecké účely, nebol možný, nemohol sa použiť na vypracovanie kontrafaktuálneho scenára.

3.1.2.   Spoľahlivosť kľúčových predpokladov pre štúdiu MEIP z roku 2012

Dopravné prognózy a prognóza tržieb

| (60) | Poľsko vysvetľuje, že plánované letiskové poplatky sa zakladali na verejne dostupných tarifách uplatňovaných na iných letiskách tak, aby nedošlo k narušeniu existujúceho trhu a zároveň by bola zabezpečená primeraná úroveň ziskovosti projektu na základe projektovaného objemu toku cestujúcich. Poplatky sa podľa Poľska významne nelíšia od štandardných poplatkov vyberaných na malých letiskách. Konkrétne dve novootvorené regionálne letiská vo Varšave-Modline a Lubline uplatňujú podobné štandardné letiskové poplatky ako poplatky projektované v štúdii MEIP pre letisko Gdynia. |
| --- | --- |

(60)

Poľsko vysvetľuje, že plánované letiskové poplatky sa zakladali na verejne dostupných tarifách uplatňovaných na iných letiskách tak, aby nedošlo k narušeniu existujúceho trhu a zároveň by bola zabezpečená primeraná úroveň ziskovosti projektu na základe projektovaného objemu toku cestujúcich. Poplatky sa podľa Poľska významne nelíšia od štandardných poplatkov vyberaných na malých letiskách. Konkrétne dve novootvorené regionálne letiská vo Varšave-Modline a Lubline uplatňujú podobné štandardné letiskové poplatky ako poplatky projektované v štúdii MEIP pre letisko Gdynia.

| (61) | V odpovedi na pripomienku Komisie, že poplatky predpokladané pre letisko Gdynia [25 PLN (6,25 EUR) za odlietajúceho cestujúceho v prvých dvoch rokoch a následne 40 PLN (10 EUR)] sú vyššie ako zvýhodnené poplatky uplatňované na letisku Gdansk [24 PLN (6 EUR) za odlietajúceho cestujúceho pre lietadlá nízkonákladových dopravcov premávajúce na medzinárodnej trase aspoň dvakrát týždenne a 12,5 PLN (3,1 EUR) na vnútroštátnej trase], Poľsko poznamenáva, že výška poplatkov použitá v obchodnom pláne je spriemerovaná za celé obdobie projekcie (2014 – 2030), pričom sa zohľadňuje skutočnosť, že poplatky na letisku Gdansk sa z dlhodobého hľadiska budú musieť zvýšiť, keď sa na letisku zlepší štandard služieb. |
| --- | --- |

(61)

V odpovedi na pripomienku Komisie, že poplatky predpokladané pre letisko Gdynia [25 PLN (6,25 EUR) za odlietajúceho cestujúceho v prvých dvoch rokoch a následne 40 PLN (10 EUR)] sú vyššie ako zvýhodnené poplatky uplatňované na letisku Gdansk [24 PLN (6 EUR) za odlietajúceho cestujúceho pre lietadlá nízkonákladových dopravcov premávajúce na medzinárodnej trase aspoň dvakrát týždenne a 12,5 PLN (3,1 EUR) na vnútroštátnej trase], Poľsko poznamenáva, že výška poplatkov použitá v obchodnom pláne je spriemerovaná za celé obdobie projekcie (2014 – 2030), pričom sa zohľadňuje skutočnosť, že poplatky na letisku Gdansk sa z dlhodobého hľadiska budú musieť zvýšiť, keď sa na letisku zlepší štandard služieb.

| (62) | Poľsko navyše poukazuje na to, že ziskové rozpätie projektu, revidovaná (mierne vyššia) prognóza leteckej prevádzky a rozdelenie si niektorých prevádzkových nákladov s armádou znamená, že letisko Gdynia by malo byť schopné dlhodobejšie zachovať nižšie poplatky pre cestujúcich (nižšie poplatky by sa mohli uplatňovať do konca roka 2021), pričom by sa zachovala kladná NPV pre verejných podielnikov. |
| --- | --- |

(62)

Poľsko navyše poukazuje na to, že ziskové rozpätie projektu, revidovaná (mierne vyššia) prognóza leteckej prevádzky a rozdelenie si niektorých prevádzkových nákladov s armádou znamená, že letisko Gdynia by malo byť schopné dlhodobejšie zachovať nižšie poplatky pre cestujúcich (nižšie poplatky by sa mohli uplatňovať do konca roka 2021), pričom by sa zachovala kladná NPV pre verejných podielnikov.

| (63) | Poľsko tiež tvrdí, že v aktualizovanej (z marca 2013) dopravnej prognóze pre Pomoransko sa predpokladá vyššia premávka než v štúdii MEIP z roku 2012. Podľa najnovších údajov by letisko Gdynia v roku 2030 vybavilo 1 149 978 cestujúcich a nie 1 083 746. Pre celý región Pomoranska sa prognózuje zvýšenie počtu cestujúcich zo 7,8 milióna na 9 miliónov v roku 2030. |
| --- | --- |

(63)

Poľsko tiež tvrdí, že v aktualizovanej (z marca 2013) dopravnej prognóze pre Pomoransko sa predpokladá vyššia premávka než v štúdii MEIP z roku 2012. Podľa najnovších údajov by letisko Gdynia v roku 2030 vybavilo 1 149 978 cestujúcich a nie 1 083 746. Pre celý región Pomoranska sa prognózuje zvýšenie počtu cestujúcich zo 7,8 milióna na 9 miliónov v roku 2030.

| (64) | Tieto údaje podľa Poľska potvrdzujú, že koexistencia letiska Gdynia a Gdansk a ich spoločné pôsobenie na pomoranskom trhu sú životaschopné. Domnieva sa, že aj po rozšírení letiska Gdansk na plánovanú kapacitu 7 miliónov cestujúcich je na rozvíjajúcom sa pomoranskom leteckom trhu ešte priestor pre ďalšie malé regionálne letisko (s kapacitou 1 milióna), ktoré by dopĺňalo služby poskytované letiskom Gdansk.

  Tabuľka 4


  Porovnanie dopravných prognóz zo štúdie MEIP z roku 2012 a aktualizovaných dopravných prognóz (marec 2013) pre letisko Gdynia












  Rok | Komerčná premávka | Komerčná premávka | Všeobecné letectvo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Cestujúci (000) | Prevádzka lietadiel | Prevádzka lietadiel |
| | Na základe štúdie MEIP z roku 2012 | Aktualizovaná prognóza | Na základe štúdie MEIP z roku 2012 | Aktualizovaná prognóza | Na základe štúdie MEIP z roku 2012 | Aktualizovaná prognóza |
| | Spolu | Spolu | Spolu | Spolu | Spolu | Spolu |
| 2009 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2010 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2011 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2012 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2013 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2014 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2015 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2016 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2017 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2018 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2019 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2020 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2021 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2022 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2023 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2024 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2025 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2026 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2027 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2028 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2029 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2030 | 1 083 746 | 1 149 978 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Zdroj: Na základe informácií poskytnutých Poľskom. |

(64)

Tieto údaje podľa Poľska potvrdzujú, že koexistencia letiska Gdynia a Gdansk a ich spoločné pôsobenie na pomoranskom trhu sú životaschopné. Domnieva sa, že aj po rozšírení letiska Gdansk na plánovanú kapacitu 7 miliónov cestujúcich je na rozvíjajúcom sa pomoranskom leteckom trhu ešte priestor pre ďalšie malé regionálne letisko (s kapacitou 1 milióna), ktoré by dopĺňalo služby poskytované letiskom Gdansk.

Tabuľka 4

Porovnanie dopravných prognóz zo štúdie MEIP z roku 2012 a aktualizovaných dopravných prognóz (marec 2013) pre letisko Gdynia

Rok

Komerčná premávka

Komerčná premávka

Všeobecné letectvo

Cestujúci (000)

Prevádzka lietadiel

Prevádzka lietadiel

Na základe štúdie MEIP z roku 2012

Aktualizovaná prognóza

Na základe štúdie MEIP z roku 2012

Aktualizovaná prognóza

Na základe štúdie MEIP z roku 2012

Aktualizovaná prognóza

Spolu

Spolu

Spolu

Spolu

Spolu

Spolu

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2010

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2011

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2012

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2013

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2014

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2015

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2016

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2017

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2018

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2019

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2020

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2021

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2022

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2023

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2024

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2025

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2026

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2027

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2028

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2029

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2030

1 083 746

1 149 978

[...]

[...]

[...]

[...]

Zdroj: Na základe informácií poskytnutých Poľskom.

Prevádzkové náklady (stimuly pre leteckých dopravcov, náklady spojené s vojenskou prevádzkou na letisku)

| (65) | Poľsko vysvetľuje, že v štúdii MEIP sa zohľadňujú marketingové a propagačné opatrenia letiska použité pri odhade:






  i) | prevádzkových nákladov. Tieto náklady sa odhadujú na základe finančných výkazov, ktoré sú k dispozícii za všetky hlavné poľské letiská; |
| --- | --- | --- |

(65)

Poľsko vysvetľuje, že v štúdii MEIP sa zohľadňujú marketingové a propagačné opatrenia letiska použité pri odhade:

i)

prevádzkových nákladov. Tieto náklady sa odhadujú na základe finančných výkazov, ktoré sú k dispozícii za všetky hlavné poľské letiská;

| ii) | ostatných nákladov podľa typu, ktoré sú projektované pre letisko Gdynia na konzervatívne vysokej úrovni, aj s prihliadnutím na zodpovedajúce náklady na iných letiskách. |
| --- | --- |

ii)

ostatných nákladov podľa typu, ktoré sú projektované pre letisko Gdynia na konzervatívne vysokej úrovni, aj s prihliadnutím na zodpovedajúce náklady na iných letiskách.

| (66) | Poľsko tiež uvádza, že v štúdii MEIP sa predpokladá, že všetky prevádzkové náklady by znášal investor, v dôsledku čoho by sa prípadná deľba prevádzkových nákladov s vojenským používateľom letiska nebrala do úvahy. Poľsko tvrdí, že rozdelenie prevádzkových nákladov za spoločne využívanú infraštruktúru sa predpokladalo na úrovni [...] pre daný počet civilných a vojenských letov. Vysvetľuje tiež, že náklady na rekonštrukciu a opravy budú predstavovať [...]. Poľsko zdôrazňuje, že prijatie pravidiel týkajúcich sa spoločného využívania letiska (zatiaľ ešte nie sú oficiálne dohodnuté s vojenským používateľom letiska) prinesie zníženie nákladov spojených so službami tretích strán a mzdových nákladov minimálne o [...]. Zahrnutie tohto faktora do štúdií MEIP by podľa Poľska viedlo k vyššej predpokladanej ziskovosti projektu. |
| --- | --- |

(66)

Poľsko tiež uvádza, že v štúdii MEIP sa predpokladá, že všetky prevádzkové náklady by znášal investor, v dôsledku čoho by sa prípadná deľba prevádzkových nákladov s vojenským používateľom letiska nebrala do úvahy. Poľsko tvrdí, že rozdelenie prevádzkových nákladov za spoločne využívanú infraštruktúru sa predpokladalo na úrovni [...] pre daný počet civilných a vojenských letov. Vysvetľuje tiež, že náklady na rekonštrukciu a opravy budú predstavovať [...]. Poľsko zdôrazňuje, že prijatie pravidiel týkajúcich sa spoločného využívania letiska (zatiaľ ešte nie sú oficiálne dohodnuté s vojenským používateľom letiska) prinesie zníženie nákladov spojených so službami tretích strán a mzdových nákladov minimálne o [...]. Zahrnutie tohto faktora do štúdií MEIP by podľa Poľska viedlo k vyššej predpokladanej ziskovosti projektu.

Dlhodobé tempo rastu

| (67) | Poľsko vysvetľuje, že [...] % tempo rastu, s ktorým sa pracuje v štúdii MEIP, sa vzťahuje na konečnú hodnotu v nominálnom vyjadrení. |
| --- | --- |

(67)

Poľsko vysvetľuje, že [...] % tempo rastu, s ktorým sa pracuje v štúdii MEIP, sa vzťahuje na konečnú hodnotu v nominálnom vyjadrení.

| (68) | Poľsko zároveň uvádza, že tempo rastu na úrovni [...] % zodpovedá inflačnému cieľu, ktorý pre Poľsko stanovila Rada pre menovú politiku (rozhodovací orgán Národnej banky Poľska). Poľsko upozorňuje, že podľa najnovšej prognózy Medzinárodného menového fondu z júla 2013 bude rast poľského HDP v miere 2,2 % v roku 2014, 3 % v roku 2015, 3,3 % v roku 2017 a 3,8 % v roku 2018. |
| --- | --- |

(68)

Poľsko zároveň uvádza, že tempo rastu na úrovni [...] % zodpovedá inflačnému cieľu, ktorý pre Poľsko stanovila Rada pre menovú politiku (rozhodovací orgán Národnej banky Poľska). Poľsko upozorňuje, že podľa najnovšej prognózy Medzinárodného menového fondu z júla 2013 bude rast poľského HDP v miere 2,2 % v roku 2014, 3 % v roku 2015, 3,3 % v roku 2017 a 3,8 % v roku 2018.

Aktualizácia z novembra 2013

| (69) | V novembri 2013 Poľsko oznámilo, že prevádzkovateľ letiska dostal administratívne rozhodnutia colného úradu a energetického regulačného úradu, ktoré ho oprávňujú predávať pohonné hmoty priamo lietadlám. Predaj pohonných hmôt prevádzkovateľom letiska by bol ďalší zdroj príjmov a zlepšil by finančné výsledky obchodného plánu. |
| --- | --- |

(69)

V novembri 2013 Poľsko oznámilo, že prevádzkovateľ letiska dostal administratívne rozhodnutia colného úradu a energetického regulačného úradu, ktoré ho oprávňujú predávať pohonné hmoty priamo lietadlám. Predaj pohonných hmôt prevádzkovateľom letiska by bol ďalší zdroj príjmov a zlepšil by finančné výsledky obchodného plánu.

| (70) | Podľa Poľska sa vo všetkých doterajších štúdiách MEIP uvažovalo s predajom pohonných hmôt prostredníctvom externého operátora. Predaj pohonných hmôt vykonávaný prevádzkovateľom letiska by zvýšil ziskové rozpätie spoločnosti z tejto činnosti z výšky [...] PLN ([...] EUR) za liter (v prípade, že by pohonné hmoty predával externý operátor) na [...] PLN ([...] EUR) (v prípade, že by pohonné hmoty predával priamo prevádzkovateľ letiska). |
| --- | --- |

(70)

Podľa Poľska sa vo všetkých doterajších štúdiách MEIP uvažovalo s predajom pohonných hmôt prostredníctvom externého operátora. Predaj pohonných hmôt vykonávaný prevádzkovateľom letiska by zvýšil ziskové rozpätie spoločnosti z tejto činnosti z výšky [...] PLN ([...] EUR) za liter (v prípade, že by pohonné hmoty predával externý operátor) na [...] PLN ([...] EUR) (v prípade, že by pohonné hmoty predával priamo prevádzkovateľ letiska).

| (71) | Tento dodatočný príjem by podľa Poľska zlepšil výsledok z aktualizácie MEIP z roku 2012. Poľsko poukazuje na to, že NPV projektu by sa teda podľa očakávaní zvýšila z [...] mil. PLN ([...] mil. EUR) na [...] mil. PLN ([...] mil. EUR). Poľsko ďalej vysvetľuje, že IRR by sa zvýšila z [...] % na [...] %. |
| --- | --- |

(71)

Tento dodatočný príjem by podľa Poľska zlepšil výsledok z aktualizácie MEIP z roku 2012. Poľsko poukazuje na to, že NPV projektu by sa teda podľa očakávaní zvýšila z [...] mil. PLN ([...] mil. EUR) na [...] mil. PLN ([...] mil. EUR). Poľsko ďalej vysvetľuje, že IRR by sa zvýšila z [...] % na [...] %.

| (72) | Poľsko tvrdí, že dodatočnými príjmami by sa prípadne umožnilo dlhodobo udržať letiskové poplatky pre leteckých dopravcov na nízkej úrovni. |
| --- | --- |

(72)

Poľsko tvrdí, že dodatočnými príjmami by sa prípadne umožnilo dlhodobo udržať letiskové poplatky pre leteckých dopravcov na nízkej úrovni.

| (73) | Poľsko potvrdilo, že prudenciálny prístup bránil zahrnúť priamy predaj pohonných hmôt prevádzkovateľom lietadiel do štúdií MEIP. V čase uskutočnenia týchto štúdií prevádzkovateľ letiska ešte nemal potrebné povolenia ani záruku, že by ich mohol získať. |
| --- | --- |

(73)

Poľsko potvrdilo, že prudenciálny prístup bránil zahrnúť priamy predaj pohonných hmôt prevádzkovateľom lietadiel do štúdií MEIP. V čase uskutočnenia týchto štúdií prevádzkovateľ letiska ešte nemal potrebné povolenia ani záruku, že by ich mohol získať.

| (74) | Okrem toho Poľsko uviedlo, že spoločnosť plánuje poskytovať navigačné služby leteckým dopravcom (namiesto Poľskej agentúry leteckých navigačných služieb). Poľsko upozorňuje, že by to umožnilo znížiť poplatok za terminál, ktorý hradia leteckí dopravcovia (a ktorý sa v súčasnosti platí agentúre), čím by sa letisko Gdynia stalo pre leteckých dopravcov atraktívnejším. Prevádzkovateľ letiska by preto mohol ponúknuť leteckým dopravcom konkurenčnejšie letiskové poplatky ako susedné letiská. |
| --- | --- |

(74)

Okrem toho Poľsko uviedlo, že spoločnosť plánuje poskytovať navigačné služby leteckým dopravcom (namiesto Poľskej agentúry leteckých navigačných služieb). Poľsko upozorňuje, že by to umožnilo znížiť poplatok za terminál, ktorý hradia leteckí dopravcovia (a ktorý sa v súčasnosti platí agentúre), čím by sa letisko Gdynia stalo pre leteckých dopravcov atraktívnejším. Prevádzkovateľ letiska by preto mohol ponúknuť leteckým dopravcom konkurenčnejšie letiskové poplatky ako susedné letiská.

3.2.   Posúdenie zlučiteľnosti

3.2.1.   Investičná pomoc

| (75) | Podľa Poľska sú splnené všetky kritériá zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach pre letectvo z roku 2005 o investičnej pomoci. |
| --- | --- |

(75)

Podľa Poľska sú splnené všetky kritériá zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach pre letectvo z roku 2005 o investičnej pomoci.

Splnenie jasne vymedzeného cieľa spoločného záujmu

| (76) | Poľsko tvrdí, že zriadenie letiska Gdynia ako súčasti dopravného systému Pomoranska optimalizuje využívanie dostupnej infraštruktúry a bude mať pozitívny vplyv na regionálny rozvoj, a to najmä v dôsledku zvýšenia počtu pracovných miest na letisku, príjmov z dodávateľských reťazcov pre letecký trh a rozvoja cestovného ruchu. |
| --- | --- |

(76)

Poľsko tvrdí, že zriadenie letiska Gdynia ako súčasti dopravného systému Pomoranska optimalizuje využívanie dostupnej infraštruktúry a bude mať pozitívny vplyv na regionálny rozvoj, a to najmä v dôsledku zvýšenia počtu pracovných miest na letisku, príjmov z dodávateľských reťazcov pre letecký trh a rozvoja cestovného ruchu.

| (77) | Poľsko sa odvoláva na Stratégiu rozvoja regionálnej dopravy v Pomoransku na roky 2007 – 2020, ktorá vychádza z prognóz leteckej prevádzky pre región a zisťuje potrebu vybudovať sieť letísk, ktoré by úzko spolupracovali, aby uspokojili potreby obyvateľov Trojmestia (32). |
| --- | --- |

(77)

Poľsko sa odvoláva na Stratégiu rozvoja regionálnej dopravy v Pomoransku na roky 2007 – 2020, ktorá vychádza z prognóz leteckej prevádzky pre región a zisťuje potrebu vybudovať sieť letísk, ktoré by úzko spolupracovali, aby uspokojili potreby obyvateľov Trojmestia (32).

| (78) | Hlavné argumenty pre výstavbu siete letísk v oblasti Trojmestia podľa Poľska sú: zvýšenie leteckej prevádzky v Poľsku, nedostatočný priestor na zvýšenie kapacity letiska Gdansk a aglomerácia rozprestierajúca sa na dĺžke takmer 60 km (alebo na viac ako 100 km, ak sa do nej zahrnú aj mestá Tczew a Wejherowo). Poľsko tvrdí, že hoci letisko Gdansk má v súčasnosti kapacitu zhruba 5 miliónov cestujúcich, z niektorých prognóz leteckej prevádzky vyplýva, že možný tok cestujúcich na tomto letisku môže v roku 2035 prekročiť 6 miliónov cestujúcich. Poľsko na jednej strane vo svojich pripomienkach tvrdilo, že vyhliadky na ďalšie rozšírenie letiska Gdansk limitujú environmentálne obmedzenia a rezidenčná výstavba v blízkosti letiska. Na druhej strane, vo svojich pripomienkach zo 6. decembra 2012 sa odvoláva na hlavný plán gdanského letiska, na základe ktorého tvrdí, že pokiaľ ide o rozšírenie letiska Gdansk, neexistujú žiadne obmedzenia. |
| --- | --- |

(78)

Hlavné argumenty pre výstavbu siete letísk v oblasti Trojmestia podľa Poľska sú: zvýšenie leteckej prevádzky v Poľsku, nedostatočný priestor na zvýšenie kapacity letiska Gdansk a aglomerácia rozprestierajúca sa na dĺžke takmer 60 km (alebo na viac ako 100 km, ak sa do nej zahrnú aj mestá Tczew a Wejherowo). Poľsko tvrdí, že hoci letisko Gdansk má v súčasnosti kapacitu zhruba 5 miliónov cestujúcich, z niektorých prognóz leteckej prevádzky vyplýva, že možný tok cestujúcich na tomto letisku môže v roku 2035 prekročiť 6 miliónov cestujúcich. Poľsko na jednej strane vo svojich pripomienkach tvrdilo, že vyhliadky na ďalšie rozšírenie letiska Gdansk limitujú environmentálne obmedzenia a rezidenčná výstavba v blízkosti letiska. Na druhej strane, vo svojich pripomienkach zo 6. decembra 2012 sa odvoláva na hlavný plán gdanského letiska, na základe ktorého tvrdí, že pokiaľ ide o rozšírenie letiska Gdansk, neexistujú žiadne obmedzenia.

| (79) | Poľsko tvrdí, že aj letecká bezpečnosť opodstatňuje výstavbu siete letísk v oblasti Trojmestia, pričom letisko Gdynia má slúžiť ako záložné, núdzové letisko (pristátie na letisku Gdynia je možné zhruba v 80 % prípadov, keď oblačnosť a viditeľnosť neumožňujú pristátie na letisku Gdansk). |
| --- | --- |

(79)

Poľsko tvrdí, že aj letecká bezpečnosť opodstatňuje výstavbu siete letísk v oblasti Trojmestia, pričom letisko Gdynia má slúžiť ako záložné, núdzové letisko (pristátie na letisku Gdynia je možné zhruba v 80 % prípadov, keď oblačnosť a viditeľnosť neumožňujú pristátie na letisku Gdansk).

| (80) | Poľsko napokon tvrdí, že výstavba letiska Gdynia zodpovedá cieľom stanoveným vo vnútroštátnych a regionálnych strategických dokumentoch týkajúcich sa rozvoja leteckej infraštruktúry v Poľsku. Vysvetľuje, že výstavba letiska v Gdyni bude mať podľa očakávania pozitívny vplyv na rozvoj Pomoranska a využitie existujúcej vojenskej infraštruktúry a že letisko bude dopĺňať letisko Gdansk. |
| --- | --- |

(80)

Poľsko napokon tvrdí, že výstavba letiska Gdynia zodpovedá cieľom stanoveným vo vnútroštátnych a regionálnych strategických dokumentoch týkajúcich sa rozvoja leteckej infraštruktúry v Poľsku. Vysvetľuje, že výstavba letiska v Gdyni bude mať podľa očakávania pozitívny vplyv na rozvoj Pomoranska a využitie existujúcej vojenskej infraštruktúry a že letisko bude dopĺňať letisko Gdansk.

Nevyhnutnosť a primeranosť infraštruktúry

| (81) | Poľsko tvrdí, že infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná stanovenému cieľu z dôvodu malého rozsahu letiskovej prevádzky (1,55 % podiel na poľskom leteckom trhu v roku 2030), prognózovaných objemov toku cestujúcich, ktoré prekračujú rozšírenú kapacitu letiska Gdansk, atraktívnosti regiónu z hľadiska cestovného ruchu a projektovanej vysokej miery rozvoja Pomoranska. |
| --- | --- |

(81)

Poľsko tvrdí, že infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná stanovenému cieľu z dôvodu malého rozsahu letiskovej prevádzky (1,55 % podiel na poľskom leteckom trhu v roku 2030), prognózovaných objemov toku cestujúcich, ktoré prekračujú rozšírenú kapacitu letiska Gdansk, atraktívnosti regiónu z hľadiska cestovného ruchu a projektovanej vysokej miery rozvoja Pomoranska.

| (82) | Poľsko zdôrazňuje strategickú úlohu vojenského letiska Gdynia v regióne a upozorňuje, že využitie existujúcej infraštruktúry minimalizuje investičné náklady a maximalizuje pozitívny vplyv na regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

(82)

Poľsko zdôrazňuje strategickú úlohu vojenského letiska Gdynia v regióne a upozorňuje, že využitie existujúcej infraštruktúry minimalizuje investičné náklady a maximalizuje pozitívny vplyv na regionálny rozvoj.

| (83) | Poľsko tiež poukazuje na to, že tieto náklady sa udržiavajú na minime a účinnosť investície sa zvyšuje prostredníctvom realizácie takých technických riešení, ako je napríklad výstavba všeobecného letového terminálu pre všeobecné letectvo aj tok cestujúcich, umiestnenie väčšiny letiskových služieb (pohraničná stráž, colné úrady, polícia, protipožiarny útvar, vedenie) v jednej budove a prispôsobenie iných existujúcich budov s cieľom optimalizovať ich využitie. Náklady na prevádzku infraštruktúry sa okrem toho budú deliť s armádou. |
| --- | --- |

(83)

Poľsko tiež poukazuje na to, že tieto náklady sa udržiavajú na minime a účinnosť investície sa zvyšuje prostredníctvom realizácie takých technických riešení, ako je napríklad výstavba všeobecného letového terminálu pre všeobecné letectvo aj tok cestujúcich, umiestnenie väčšiny letiskových služieb (pohraničná stráž, colné úrady, polícia, protipožiarny útvar, vedenie) v jednej budove a prispôsobenie iných existujúcich budov s cieľom optimalizovať ich využitie. Náklady na prevádzku infraštruktúry sa okrem toho budú deliť s armádou.

Uspokojivé strednodobé vyhliadky používania

| (84) | Poľsko poukazuje na to, že strednodobé vyhliadky používania letiska Gdynia-Kosakowo sú uspokojivé vzhľadom na rast HDP v Pomoransku, ktorý má podľa očakávania predbehnúť priemer pre Poľsko a EÚ, vzhľadom na atraktívnosť regiónu pre turistov, jeho postavenie ako centra zahraničných investícií a prognózovaný rast leteckej prevádzky. |
| --- | --- |

(84)

Poľsko poukazuje na to, že strednodobé vyhliadky používania letiska Gdynia-Kosakowo sú uspokojivé vzhľadom na rast HDP v Pomoransku, ktorý má podľa očakávania predbehnúť priemer pre Poľsko a EÚ, vzhľadom na atraktívnosť regiónu pre turistov, jeho postavenie ako centra zahraničných investícií a prognózovaný rast leteckej prevádzky.

| (85) | Poľsko zdôrazňuje, že plánovanou spoluprácou s letiskom Gdansk a komplementárnosťou služieb ponúkaných týmito dvoma letiskami (letisko Gdynia bude zamerané predovšetkým na všeobecnú leteckú premávku) sa ďalej posilňujú strednodobé a dlhodobé vyhliadky pre letisko Gdynia-Kosakowo. |
| --- | --- |

(85)

Poľsko zdôrazňuje, že plánovanou spoluprácou s letiskom Gdansk a komplementárnosťou služieb ponúkaných týmito dvoma letiskami (letisko Gdynia bude zamerané predovšetkým na všeobecnú leteckú premávku) sa ďalej posilňujú strednodobé a dlhodobé vyhliadky pre letisko Gdynia-Kosakowo.

| (86) | Poľsko ďalej vysvetľuje, že letisko plánuje rozvíjať na svojom území aj špecializované činnosti súvisiace s letectvom, ako napríklad výrobu jednoduchých servisných dielcov, opravy lietadlových dielcov alebo výrobu iných komponentov alebo výrobkov dodávaných systémom „presne načas“. |
| --- | --- |

(86)

Poľsko ďalej vysvetľuje, že letisko plánuje rozvíjať na svojom území aj špecializované činnosti súvisiace s letectvom, ako napríklad výrobu jednoduchých servisných dielcov, opravy lietadlových dielcov alebo výrobu iných komponentov alebo výrobkov dodávaných systémom „presne načas“.

| (87) | Poľsko upozorňuje na vyhlásenie o zámere, ktoré podpísala komerčná banka a v ktorom banka vyjadruje ochotu začať rokovania o financovaní investície na letisku Gdynia-Kosakowo, čo je ďalší dôkaz atraktívnosti projektu. |
| --- | --- |

(87)

Poľsko upozorňuje na vyhlásenie o zámere, ktoré podpísala komerčná banka a v ktorom banka vyjadruje ochotu začať rokovania o financovaní investície na letisku Gdynia-Kosakowo, čo je ďalší dôkaz atraktívnosti projektu.

Vplyv na rozvoj obchodu v rozpore so spoločným záujmom

| (88) | Keďže letisko Gdynia-Kosakowo má byť letisko s malým podielom na trhu (obslúži menej ako 1 milión cestujúcich ročne), Poľsko sa nedomnieva, že vplyv projektu na obchod bude v rozpore so spoločným záujmom. S ohľadom na projektovaný rast leteckej prevádzky Poľsko očakáva, že letiská Gdansk a Gdynia vytvoria kooperatívny letecký uzol, ktorý bude obsluhovať oblasť pomoranského Trojmestia a ponúkať komplementárne služby. |
| --- | --- |

(88)

Keďže letisko Gdynia-Kosakowo má byť letisko s malým podielom na trhu (obslúži menej ako 1 milión cestujúcich ročne), Poľsko sa nedomnieva, že vplyv projektu na obchod bude v rozpore so spoločným záujmom. S ohľadom na projektovaný rast leteckej prevádzky Poľsko očakáva, že letiská Gdansk a Gdynia vytvoria kooperatívny letecký uzol, ktorý bude obsluhovať oblasť pomoranského Trojmestia a ponúkať komplementárne služby.

| (89) | Poľsko zdôrazňuje, že letisko Gdynia nebude konkurentom pre letisko Gdansk, lebo sa bude zameriavať na poskytovanie služieb v sektore všeobecného letectva (údržba, opravy a generálne opravy, letová akadémia) a bude spolupracovať s námorným prístavom Gdynia. |
| --- | --- |

(89)

Poľsko zdôrazňuje, že letisko Gdynia nebude konkurentom pre letisko Gdansk, lebo sa bude zameriavať na poskytovanie služieb v sektore všeobecného letectva (údržba, opravy a generálne opravy, letová akadémia) a bude spolupracovať s námorným prístavom Gdynia.

| (90) | Poľsko ďalej tvrdí, že charterová a nízkonákladová doprava na letisku Gdynia-Kosakowo nebude na úkor letiska Gdansk, ale bude výsledkom celkového zvýšenia solventnosti a mobility. Poľsko poukazuje na to, že vzhľadom na rýchlosť rastu letiska Gdansk a charakter vybavovaných prevádzok lietadiel sa počet vybavovaných letov bude musieť skôr alebo neskôr obmedziť. Poľsko tvrdí, že tieto závery sú prezentované v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie k projektu Rozšírenie letiska Lecha Wałęsu v Gdansku. |
| --- | --- |

(90)

Poľsko ďalej tvrdí, že charterová a nízkonákladová doprava na letisku Gdynia-Kosakowo nebude na úkor letiska Gdansk, ale bude výsledkom celkového zvýšenia solventnosti a mobility. Poľsko poukazuje na to, že vzhľadom na rýchlosť rastu letiska Gdansk a charakter vybavovaných prevádzok lietadiel sa počet vybavovaných letov bude musieť skôr alebo neskôr obmedziť. Poľsko tvrdí, že tieto závery sú prezentované v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie k projektu Rozšírenie letiska Lecha Wałęsu v Gdansku.

| (91) | Poľsko vysvetľuje, že investícia do letiska Gdynia-Kosakowo môže obmedziť finančné a sociálne náklady prípadného obmedzenia činnosti na letisku Gdansk. Poľsko poukazuje na to, že presunutie istého objemu leteckej prevádzky z letiska Gdansk na letisko Gdynia prinesie lepšie využitie kapacity na obidvoch letiskách. |
| --- | --- |

(91)

Poľsko vysvetľuje, že investícia do letiska Gdynia-Kosakowo môže obmedziť finančné a sociálne náklady prípadného obmedzenia činnosti na letisku Gdansk. Poľsko poukazuje na to, že presunutie istého objemu leteckej prevádzky z letiska Gdansk na letisko Gdynia prinesie lepšie využitie kapacity na obidvoch letiskách.

Nevyhnutnosť pomoci a stimulačný účinok

| (92) | Poľsko tvrdí, že spoločnosť by projekt neuskutočnila bez verejného financovania. Poľsko konštatuje, že pomoc bola obmedzená na minimum a že projektové náklady boli znížené a optimalizované využitím existujúcej vojenskej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(92)

Poľsko tvrdí, že spoločnosť by projekt neuskutočnila bez verejného financovania. Poľsko konštatuje, že pomoc bola obmedzená na minimum a že projektové náklady boli znížené a optimalizované využitím existujúcej vojenskej infraštruktúry.

| (93) | Domnieva sa, že kapitálové injekcie do letiska v Gdyni sú nevyhnutné a obmedzené na minimum, o čom svedčí:






  i) | vnútorná miera návratnosti projektu [...] %, ktorá je len mierne vyššia ako diskontná sadzba (náklady na vlastný kapitál), ktorá predstavuje [...] % (na základe štúdie MEIP z roku 2012); |
| --- | --- | --- |

(93)

Domnieva sa, že kapitálové injekcie do letiska v Gdyni sú nevyhnutné a obmedzené na minimum, o čom svedčí:

i)

vnútorná miera návratnosti projektu [...] %, ktorá je len mierne vyššia ako diskontná sadzba (náklady na vlastný kapitál), ktorá predstavuje [...] % (na základe štúdie MEIP z roku 2012);

| ii) | potreba, prognóza vo finančných prognózach, čerpať prevádzkový úver na financovanie činností letiska, lebo spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. by inak mohla stratiť likviditu; |
| --- | --- |

ii)

potreba, prognóza vo finančných prognózach, čerpať prevádzkový úver na financovanie činností letiska, lebo spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. by inak mohla stratiť likviditu;

| iii) | skutočnosť, že celkové financovanie z vlastného kapitálu je nižšie ako celkové kapitálové výdavky (financovanie z vlastného kapitálu predstavuje menej než [...] celkových peňažných nákladov v období projekcie vrátane celkových kapitálových výdavkov). |
| --- | --- |

iii)

skutočnosť, že celkové financovanie z vlastného kapitálu je nižšie ako celkové kapitálové výdavky (financovanie z vlastného kapitálu predstavuje menej než [...] celkových peňažných nákladov v období projekcie vrátane celkových kapitálových výdavkov).

| (94) | Poľsko ďalej vysvetľuje primeranosť opatrenia pomoci, pričom porovnáva jeho financovanie z verejných zdrojov (približne 148 milónov PLN v reálnom vyjadrení) s verejným financovaním investície na zelenej lúke (letisko Lublin-Świdnik, pri ktorom dosiahli čisté stavebné náklady sumu približne 420 miliónov PLN) a investíciou na vojenskom letisku (letisko Varšava-Modlin, ktorého výstavba si doposiaľ vyžiadala takmer 454 miliónov PLN). |
| --- | --- |

(94)

Poľsko ďalej vysvetľuje primeranosť opatrenia pomoci, pričom porovnáva jeho financovanie z verejných zdrojov (približne 148 milónov PLN v reálnom vyjadrení) s verejným financovaním investície na zelenej lúke (letisko Lublin-Świdnik, pri ktorom dosiahli čisté stavebné náklady sumu približne 420 miliónov PLN) a investíciou na vojenskom letisku (letisko Varšava-Modlin, ktorého výstavba si doposiaľ vyžiadala takmer 454 miliónov PLN).

3.2.2.   Prevádzková pomoc

| (95) | Poľsko tvrdí, že projekt spĺňa kritériá zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach pre regionálnu pomoc k prevádzkovej pomoci a pre región, na ktorý sa vzťahuje článok 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Prevádzková pomoc na projekt je podľa Poľska:






  i) | určená na financovanie vopred vymedzenej množiny výdavkov; |
| --- | --- | --- |

(95)

Poľsko tvrdí, že projekt spĺňa kritériá zlučiteľnosti stanovené v usmerneniach pre regionálnu pomoc k prevádzkovej pomoci a pre región, na ktorý sa vzťahuje článok 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Prevádzková pomoc na projekt je podľa Poľska:

i)

určená na financovanie vopred vymedzenej množiny výdavkov;

| ii) | obmedzená na nevyhnutné minimum a poskytovaná prechodne (pomoc na prevádzkové náklady je poskytovaná v takom rozsahu a na taký čas, ktoré sú nevyhnutne potrebné na uvedenie letiska do prevádzky, t. j. do konca roka 2018); |
| --- | --- |

ii)

obmedzená na nevyhnutné minimum a poskytovaná prechodne (pomoc na prevádzkové náklady je poskytovaná v takom rozsahu a na taký čas, ktoré sú nevyhnutne potrebné na uvedenie letiska do prevádzky, t. j. do konca roka 2018);

| iii) | je degresívna a znižuje sa z objemu [...] % kapitálových výdavkov v roku 2013 na [...] % v roku 2018; |
| --- | --- |

iii)

je degresívna a znižuje sa z objemu [...] % kapitálových výdavkov v roku 2013 na [...] % v roku 2018;

| iv) | je určená na splnenie cieľov projektu týkajúcich sa regionálneho rozvoja a zmiernenia existujúcich obmedzení. Poľsko tvrdí, že po zohľadnení výšky pomoci v súvislosti s jej prínosmi pre rozvoj Pomoranska sa pomoc musí považovať za primeranú. |
| --- | --- |

iv)

je určená na splnenie cieľov projektu týkajúcich sa regionálneho rozvoja a zmiernenia existujúcich obmedzení. Poľsko tvrdí, že po zohľadnení výšky pomoci v súvislosti s jej prínosmi pre rozvoj Pomoranska sa pomoc musí považovať za primeranú.

| (96) | Poľsko tiež zdôrazňuje, že pomoc je určená pre malé letisko s maximálnou kapacitou 1 milión cestujúcich ročne, čo znamená minimálne riziko narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu v rozpore so spoločným záujmom, a to najmä s ohľadom na plánovanú spoluprácu medzi letiskami Gdynia a Gdansk a komplementárnosť ich spolupráce. |
| --- | --- |

(96)

Poľsko tiež zdôrazňuje, že pomoc je určená pre malé letisko s maximálnou kapacitou 1 milión cestujúcich ročne, čo znamená minimálne riziko narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu v rozpore so spoločným záujmom, a to najmä s ohľadom na plánovanú spoluprácu medzi letiskami Gdynia a Gdansk a komplementárnosť ich spolupráce.

| (97) | Poľsko zároveň poukazuje na to, že spolupráca, o ktorej sa momentálne rokuje s vojenským používateľom letiska a jeho podiel na prevádzkových nákladoch letiska, zníži straty a prevádzkové náklady spoločnosti. |
| --- | --- |

(97)

Poľsko zároveň poukazuje na to, že spolupráca, o ktorej sa momentálne rokuje s vojenským používateľom letiska a jeho podiel na prevádzkových nákladoch letiska, zníži straty a prevádzkové náklady spoločnosti.

4.   PRIPOMIENKY TRETÍCH OSÔB

| (98) | Komisia nedostala žiadne pripomienky od zúčastnených strán v nadväznosti na uverejnenie rozhodnutia začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súvislosti s financovaním, ktoré spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. poskytli obce Gdynia a Kosakowo. |
| --- | --- |

(98)

Komisia nedostala žiadne pripomienky od zúčastnených strán v nadväznosti na uverejnenie rozhodnutia začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súvislosti s financovaním, ktoré spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. poskytli obce Gdynia a Kosakowo.

5.   POSÚDENIE

5.1.   Existencia štátnej pomoci

| (99) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(99)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (100) | Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Pri určovaní, či predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, preto musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Finančná podpora musí konkrétne:






  — | byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov, |
| --- | --- | --- |

(100)

Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Pri určovaní, či predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, preto musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Finančná podpora musí konkrétne:

—

byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov,

| — | zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitého tovaru, |
| --- | --- |

—

zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitého tovaru,

| — | narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

—

narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

| — | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

5.1.1.   Hospodárska činnosť a pojem „podnikateľ“

| (101) | Podľa ustálenej judikatúry musí Komisia najskôr zistiť, či je spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. podnikateľom v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Pojem „podnikateľ“ zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť bez ohľadu na jeho právne postavenie a spôsob jeho financovania (33). Akákoľvek činnosť spočívajúca v ponúkaní tovarov alebo služieb na danom trhu je hospodárska činnosť (34). |
| --- | --- |

(101)

Podľa ustálenej judikatúry musí Komisia najskôr zistiť, či je spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. podnikateľom v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Pojem „podnikateľ“ zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť bez ohľadu na jeho právne postavenie a spôsob jeho financovania (33). Akákoľvek činnosť spočívajúca v ponúkaní tovarov alebo služieb na danom trhu je hospodárska činnosť (34).

| (102) | Súd prvého stupňa vo svojom rozsudku vo veci letiska Lipsko-Halle potvrdil, že prevádzka letiska na komerčné účely a výstavba letiskovej infraštruktúry predstavujú hospodársku činnosť (35). Keď sa prevádzkovateľ letiska zapojí do hospodárskych činností ponúkaním letiskových služieb za odplatu, stáva sa podnikateľom v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ bez ohľadu na svoje právne postavenie alebo spôsob financovania a pravidlá o štátnej pomoci stanovené v zmluve sa teda môžu uplatňovať na výhody poskytnuté štátom alebo zo štátnych prostriedkov pre tohto prevádzkovateľa letiska (36). |
| --- | --- |

(102)

Súd prvého stupňa vo svojom rozsudku vo veci letiska Lipsko-Halle potvrdil, že prevádzka letiska na komerčné účely a výstavba letiskovej infraštruktúry predstavujú hospodársku činnosť (35). Keď sa prevádzkovateľ letiska zapojí do hospodárskych činností ponúkaním letiskových služieb za odplatu, stáva sa podnikateľom v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ bez ohľadu na svoje právne postavenie alebo spôsob financovania a pravidlá o štátnej pomoci stanovené v zmluve sa teda môžu uplatňovať na výhody poskytnuté štátom alebo zo štátnych prostriedkov pre tohto prevádzkovateľa letiska (36).

| (103) | Komisia v tomto ohľade uvádza, že infraštruktúru, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia, má komerčne prevádzkovať prevádzkovateľ letiska, spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. Keďže prevádzkovateľ letiska bude používateľom účtovať poplatky za používanie tejto infraštruktúry, infraštruktúru treba považovať za komerčne využiteľnú. Z toho vyplýva, že subjekt využívajúci túto infraštruktúru predstavuje podnikateľa na účely článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(103)

Komisia v tomto ohľade uvádza, že infraštruktúru, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia, má komerčne prevádzkovať prevádzkovateľ letiska, spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. Keďže prevádzkovateľ letiska bude používateľom účtovať poplatky za používanie tejto infraštruktúry, infraštruktúru treba považovať za komerčne využiteľnú. Z toho vyplýva, že subjekt využívajúci túto infraštruktúru predstavuje podnikateľa na účely článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (104) | Nie všetky činnosti prevádzkovateľa letiska sú však nutne hospodárskej povahy (37). Súd prvého stupňa rozhodol, že úlohy, za ktoré obvykle zodpovedá štát na základe svojich právomocí verejnej moci, nie sú hospodárskeho charakteru a nepatria do rozsahu pôsobnosti pravidiel o štátnej pomoci. Činnosti na letisku, ako riadenie letovej prevádzky proti nezákonnému zasahovaniu a investície súvisiace s infraštruktúrou a vybavením potrebnými na vykonávanie týchto činností, sa vo všeobecnosti považujú za činnosti nehospodárskej povahy (38). Hoci financovanie takýchto činností nehospodárskej povahy z verejných zdrojov nepredstavuje štátnu pomoc, musí byť striktne vymedzené na náhradu nákladov vyvolaných týmito činnosťami a nesmie sa použiť na krytie iných nákladov spojených s hospodárskou činnosťou iného druhu (39). |
| --- | --- |

(104)

Nie všetky činnosti prevádzkovateľa letiska sú však nutne hospodárskej povahy (37). Súd prvého stupňa rozhodol, že úlohy, za ktoré obvykle zodpovedá štát na základe svojich právomocí verejnej moci, nie sú hospodárskeho charakteru a nepatria do rozsahu pôsobnosti pravidiel o štátnej pomoci. Činnosti na letisku, ako riadenie letovej prevádzky proti nezákonnému zasahovaniu a investície súvisiace s infraštruktúrou a vybavením potrebnými na vykonávanie týchto činností, sa vo všeobecnosti považujú za činnosti nehospodárskej povahy (38). Hoci financovanie takýchto činností nehospodárskej povahy z verejných zdrojov nepredstavuje štátnu pomoc, musí byť striktne vymedzené na náhradu nákladov vyvolaných týmito činnosťami a nesmie sa použiť na krytie iných nákladov spojených s hospodárskou činnosťou iného druhu (39).

| (105) | V skutočnosti sa uplatňuje ustálená judikatúra, že výhoda existuje vtedy, ak verejné orgány zbavia podnikateľov nákladov spojených s ich hospodárskymi činnosťami (40). Ak sa teda v právnom systéme vyžaduje, aby prevádzkovatelia letísk znášali náklady za niektoré služby, potom prevádzkovatelia letísk, ktorí nemusia znášať tieto náklady, môžu využívať výhodu, hoci tieto služby sa samy osebe považujú za nehospodárske. Z tohto dôvodu je potrebné analyzovať právny rámec platný pre prevádzkovateľa letiska, aby bolo možné posúdiť, či v danom právnom rámci sú prevádzkovatelia letiska povinní znášať náklady na poskytovanie niektorých činností, ktoré by mohli byť nehospodárske samy osebe, ale vyplývajú z plnenia ich hospodárskych činností. |
| --- | --- |

(105)

V skutočnosti sa uplatňuje ustálená judikatúra, že výhoda existuje vtedy, ak verejné orgány zbavia podnikateľov nákladov spojených s ich hospodárskymi činnosťami (40). Ak sa teda v právnom systéme vyžaduje, aby prevádzkovatelia letísk znášali náklady za niektoré služby, potom prevádzkovatelia letísk, ktorí nemusia znášať tieto náklady, môžu využívať výhodu, hoci tieto služby sa samy osebe považujú za nehospodárske. Z tohto dôvodu je potrebné analyzovať právny rámec platný pre prevádzkovateľa letiska, aby bolo možné posúdiť, či v danom právnom rámci sú prevádzkovatelia letiska povinní znášať náklady na poskytovanie niektorých činností, ktoré by mohli byť nehospodárske samy osebe, ale vyplývajú z plnenia ich hospodárskych činností.

| (106) | Komisia podotýka, že v rozhodnutí o začatí konania z 2. júla 2013 neposudzovala, či prevádzkovatelia letísk sú v zmysle poľských právnych predpisov povinní znášať náklady na služby považované za služby nehospodárskej povahy. V tomto rozhodnutí sa výslovne uvádza, že investícia do budov a vybavenia pre protipožiarny útvar, colných úradníkov, ochranu letiska, políciu a príslušníkov pohraničnej stráže patrí do pôsobnosti verejného poriadku, takže nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (41). Ako je vysvetlené v odôvodnení 18, Komisia sa domnieva, že v konečnom rozhodnutí by za daných okolností nemala tento záver spochybňovať. |
| --- | --- |

(106)

Komisia podotýka, že v rozhodnutí o začatí konania z 2. júla 2013 neposudzovala, či prevádzkovatelia letísk sú v zmysle poľských právnych predpisov povinní znášať náklady na služby považované za služby nehospodárskej povahy. V tomto rozhodnutí sa výslovne uvádza, že investícia do budov a vybavenia pre protipožiarny útvar, colných úradníkov, ochranu letiska, políciu a príslušníkov pohraničnej stráže patrí do pôsobnosti verejného poriadku, takže nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (41). Ako je vysvetlené v odôvodnení 18, Komisia sa domnieva, že v konečnom rozhodnutí by za daných okolností nemala tento záver spochybňovať.

| (107) | Suma [...] mil. PLN ([...] mil. EUR) uvedená v rozhodnutí o začatí konania na investičné náklady do budov a vybavenia, ktoré patria do pôsobnosti verejného poriadku, sa týka štúdie MEIP z roku 2012. V zmysle štúdie MEIP z roku 2010 by náklady patriace do pôsobnosti verejného poriadku predstavovali sumu [...] mil. PLN ([...] mil. EUR) (42) a v štúdii MEIP z roku 2011 sa uvádza suma [...] mil. PLN ([...] mil. EUR) (43). |
| --- | --- |

(107)

Suma [...] mil. PLN ([...] mil. EUR) uvedená v rozhodnutí o začatí konania na investičné náklady do budov a vybavenia, ktoré patria do pôsobnosti verejného poriadku, sa týka štúdie MEIP z roku 2012. V zmysle štúdie MEIP z roku 2010 by náklady patriace do pôsobnosti verejného poriadku predstavovali sumu [...] mil. PLN ([...] mil. EUR) (42) a v štúdii MEIP z roku 2011 sa uvádza suma [...] mil. PLN ([...] mil. EUR) (43).

| (108) | Vzhľadom na uvedené Komisia pri posudzovaní štúdií MEIP z rokov 2010 a 2011 vylúči tú časť investície, ktorá sa týka činností, ktoré sa považujú za činnosti patriace do verejného poriadku. Keďže financovanie tejto časti investícií sa nepovažuje za štátnu pomoc, Komisia nenariadi jej vrátenie. |
| --- | --- |

(108)

Vzhľadom na uvedené Komisia pri posudzovaní štúdií MEIP z rokov 2010 a 2011 vylúči tú časť investície, ktorá sa týka činností, ktoré sa považujú za činnosti patriace do verejného poriadku. Keďže financovanie tejto časti investícií sa nepovažuje za štátnu pomoc, Komisia nenariadi jej vrátenie.

5.1.2.   Štátne zdroje a pripísateľnosť štátu

| (109) | Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych zdrojov samotným štátom alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené (44). Na účely článku 107 ZFEÚ sú zdroje miestnych orgánov štátnymi zdrojmi (45). V danej veci kapitál vložený do spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. pochádza z rozpočtu dvoch miestnych orgánov – Gdyne a Kosakowa. Komisia sa preto domnieva, že zdroje týchto dvoch zainteresovaných obcí sú štátnymi zdrojmi. |
| --- | --- |

(109)

Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych zdrojov samotným štátom alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené (44). Na účely článku 107 ZFEÚ sú zdroje miestnych orgánov štátnymi zdrojmi (45). V danej veci kapitál vložený do spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. pochádza z rozpočtu dvoch miestnych orgánov – Gdyne a Kosakowa. Komisia sa preto domnieva, že zdroje týchto dvoch zainteresovaných obcí sú štátnymi zdrojmi.

| (110) | Podľa Komisie je nepodstatné, či opatrenie má formu priameho grantu (hotovostný príspevok Gdyne a Kosakowa) alebo výmeny časti záväzku prevádzkovateľa letiska za záväzok jedného z jeho verejných podielnikov (nájomné splatné Kosakowu) za vlastné imanie. Príjem z nájomného je súčasťou finančných zdrojov Kosakowa, takže predstavuje štátne prostriedky. |
| --- | --- |

(110)

Podľa Komisie je nepodstatné, či opatrenie má formu priameho grantu (hotovostný príspevok Gdyne a Kosakowa) alebo výmeny časti záväzku prevádzkovateľa letiska za záväzok jedného z jeho verejných podielnikov (nájomné splatné Kosakowu) za vlastné imanie. Príjem z nájomného je súčasťou finančných zdrojov Kosakowa, takže predstavuje štátne prostriedky.

| (111) | Komisia sa preto domnieva, že kapitál poskytnutý pre spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. je financovaný zo štátnych zdrojov a pripísateľný štátu. |
| --- | --- |

(111)

Komisia sa preto domnieva, že kapitál poskytnutý pre spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. je financovaný zo štátnych zdrojov a pripísateľný štátu.

5.1.3.   Hospodárska výhoda

5.1.3.1.   Záver

| (112) | Komisia poznamenáva, že Poľsko na jednej strane tvrdí, že kapitálové injekcie sú v súlade so zásadou MEIP, pričom na druhej strane považuje pomoc za zlučiteľnú, lebo prevádzkovateľ letiska by investíciu neuskutočnil bez verejného financovania. |
| --- | --- |

(112)

Komisia poznamenáva, že Poľsko na jednej strane tvrdí, že kapitálové injekcie sú v súlade so zásadou MEIP, pričom na druhej strane považuje pomoc za zlučiteľnú, lebo prevádzkovateľ letiska by investíciu neuskutočnil bez verejného financovania.

| (113) | S cieľom zistiť, či sporné opatrenie v tomto prípade poskytuje spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. výhodu, ktorú by nezískala za bežných trhových podmienok, musí Komisia porovnať správanie verejných podielnikov prevádzkovateľa letiska so správaním investora v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi perspektívami ziskovosti v dlhšom horizonte (46). |
| --- | --- |

(113)

S cieľom zistiť, či sporné opatrenie v tomto prípade poskytuje spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. výhodu, ktorú by nezískala za bežných trhových podmienok, musí Komisia porovnať správanie verejných podielnikov prevádzkovateľa letiska so správaním investora v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi perspektívami ziskovosti v dlhšom horizonte (46).

| (114) | Prípadné pozitívne dosahy na hospodárstvo regiónu, v ktorom sa letisko nachádza, sa pri posúdení nemajú brať do úvahy, keďže Súdny dvor ozrejmil, že relevantná otázka pri uplatňovaní štúdie MEIP znie, „či by za podobných okolností súkromný investor, ktorý sa opiera o možnosti predvídateľnej rentability, bez ohľadu na akékoľvek motívy sociálneho charakteru alebo regionálnej či sektorovej politiky, uskutočnil danú investíciu“ (47). |
| --- | --- |

(114)

Prípadné pozitívne dosahy na hospodárstvo regiónu, v ktorom sa letisko nachádza, sa pri posúdení nemajú brať do úvahy, keďže Súdny dvor ozrejmil, že relevantná otázka pri uplatňovaní štúdie MEIP znie, „či by za podobných okolností súkromný investor, ktorý sa opiera o možnosti predvídateľnej rentability, bez ohľadu na akékoľvek motívy sociálneho charakteru alebo regionálnej či sektorovej politiky, uskutočnil danú investíciu“ (47).

| (115) | Poľsko tvrdí, že predmetné opatrenia neposkytujú hospodársku výhodu letisku Gdynia, lebo sú v súlade so zásadou MEIP. Ako je opísané v časti 3.1, Poľsko na podporu tohto tvrdenia predložilo výsledky štúdií MEIP, ktoré vykonala spoločnosť PWC (48). V novembri 2013 Poľsko poskytlo ďalšie informácie, z ktorých vyplýva, že NPV projektu posilnia nové zdroje príjmov (t. j. predaj pohonných hmôt a navigačné služby). V čase rozhodnutia o začatí konania Poľsko predložilo len štúdiu MEIP z roku 2012. |
| --- | --- |

(115)

Poľsko tvrdí, že predmetné opatrenia neposkytujú hospodársku výhodu letisku Gdynia, lebo sú v súlade so zásadou MEIP. Ako je opísané v časti 3.1, Poľsko na podporu tohto tvrdenia predložilo výsledky štúdií MEIP, ktoré vykonala spoločnosť PWC (48). V novembri 2013 Poľsko poskytlo ďalšie informácie, z ktorých vyplýva, že NPV projektu posilnia nové zdroje príjmov (t. j. predaj pohonných hmôt a navigačné služby). V čase rozhodnutia o začatí konania Poľsko predložilo len štúdiu MEIP z roku 2012.

| (116) | Napriek tomu, že v dohode podielnikov z roku 2011 sa Gdynia a Kosakowo zaviazali poskytovať peňažné a nepeňažné príspevky na financovanie investičného projektu až do roku 2040, Poľsko tvrdí, že pre posúdenie zlučiteľnosti kapitálových injekcií s vnútorným trhom sú relevantné len štúdia MEIP z roku 2012 a neskoršie informácie o dodatočných príjmových tokoch. |
| --- | --- |

(116)

Napriek tomu, že v dohode podielnikov z roku 2011 sa Gdynia a Kosakowo zaviazali poskytovať peňažné a nepeňažné príspevky na financovanie investičného projektu až do roku 2040, Poľsko tvrdí, že pre posúdenie zlučiteľnosti kapitálových injekcií s vnútorným trhom sú relevantné len štúdia MEIP z roku 2012 a neskoršie informácie o dodatočných príjmových tokoch.

| (117) | Komisia v nasledujúcom texte zváži najskôr argument poľských orgánov, že otázku, či prevádzkovateľ letiska získal výhodu, treba posudzovať na základe štúdie MEIP z roku 2012 a neskorších informácií, čiže nie na základe štúdií MEIP z rokov 2010 a 2011 (bod 5.1.3.2). Komisia potom posúdi, či je zásada MEIP splnená na základe štúdie MEIP z roku 2010 (bod 5.1.3.3), štúdie MEIP z roku 2011 a štúdie MEIP z roku 2012 (bod 5.1.3.4). |
| --- | --- |

(117)

Komisia v nasledujúcom texte zváži najskôr argument poľských orgánov, že otázku, či prevádzkovateľ letiska získal výhodu, treba posudzovať na základe štúdie MEIP z roku 2012 a neskorších informácií, čiže nie na základe štúdií MEIP z rokov 2010 a 2011 (bod 5.1.3.2). Komisia potom posúdi, či je zásada MEIP splnená na základe štúdie MEIP z roku 2010 (bod 5.1.3.3), štúdie MEIP z roku 2011 a štúdie MEIP z roku 2012 (bod 5.1.3.4).

5.1.3.2.   Význam štúdie MEIP z roku 2010 pre posúdenie hospodárskej výhody

| (118) | V rozsudku Stardust Marine Súdny dvor konštatoval, že „[...] na účely zistenia, či sa štát správal, alebo nesprával ako obozretný investor v trhovom hospodárstve, treba vychádzať z kontextu času, keď bolo opatrenie finančnej pomoci prijaté, aby bolo možné posúdiť, či správanie štátu bolo ekonomicky rozumné, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii“ (49). |
| --- | --- |

(118)

V rozsudku Stardust Marine Súdny dvor konštatoval, že „[...] na účely zistenia, či sa štát správal, alebo nesprával ako obozretný investor v trhovom hospodárstve, treba vychádzať z kontextu času, keď bolo opatrenie finančnej pomoci prijaté, aby bolo možné posúdiť, či správanie štátu bolo ekonomicky rozumné, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii“ (49).

| (119) | Ďalej v rozsudku EDF súd rozhodol, že „[...] ekonomické posúdenia vykonané po poskytnutí uvedenej výhody, retrospektívne konštatovanie efektívnej rentability investície vykonanej dotknutým členským štátom alebo neskoršie odôvodnenia výberu naozaj prijatého postupu nemôžu postačovať na preukázanie, že tento členský štát prijal predtým alebo súbežne s poskytnutím ekonomickej výhody takéto rozhodnutie ako akcionár“ (50). |
| --- | --- |

(119)

Ďalej v rozsudku EDF súd rozhodol, že „[...] ekonomické posúdenia vykonané po poskytnutí uvedenej výhody, retrospektívne konštatovanie efektívnej rentability investície vykonanej dotknutým členským štátom alebo neskoršie odôvodnenia výberu naozaj prijatého postupu nemôžu postačovať na preukázanie, že tento členský štát prijal predtým alebo súbežne s poskytnutím ekonomickej výhody takéto rozhodnutie ako akcionár“ (50).

| (120) | S cieľom použiť zásadu MEIP musí Komisia vychádzať z kontextu času, keď boli prijaté jednotlivé rozhodnutia o prestavbe bývalého vojenského letiska na civilné letisko. Svoje hodnotenie musí zároveň postaviť na informáciách a predpokladoch, ktoré mali verejní podielnici k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o finančnom usporiadaní investičného projektu. |
| --- | --- |

(120)

S cieľom použiť zásadu MEIP musí Komisia vychádzať z kontextu času, keď boli prijaté jednotlivé rozhodnutia o prestavbe bývalého vojenského letiska na civilné letisko. Svoje hodnotenie musí zároveň postaviť na informáciách a predpokladoch, ktoré mali verejní podielnici k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o finančnom usporiadaní investičného projektu.

| (121) | Komisia považuje štúdiu MEIP z roku 2010 za najrelevantnejšiu na účely zistenia, či obce Gdynia a Kosakowo konali ako súkromný investor. Posúdenie, či je štátny zásah v súlade s trhovými podmienkami, by sa malo skutočne vykonať na základe analýzy ex ante so zohľadnením informácií a údajov dostupných v čase, keď sa o investícii rozhodlo. |
| --- | --- |

(121)

Komisia považuje štúdiu MEIP z roku 2010 za najrelevantnejšiu na účely zistenia, či obce Gdynia a Kosakowo konali ako súkromný investor. Posúdenie, či je štátny zásah v súlade s trhovými podmienkami, by sa malo skutočne vykonať na základe analýzy ex ante so zohľadnením informácií a údajov dostupných v čase, keď sa o investícii rozhodlo.

| (122) | Komisia konštatuje, že pred rokom 2010 sa uskutočnili iba štúdie a prípravné práce k danému investičnému projektu. Išlo o hlavný plán investičného projektu, environmentálne správy, projektovú dokumentáciu všeobecného leteckého terminálu, projektovú dokumentáciu administratívnej budovy a budovy protipožiarneho útvaru, špecializované letecké dokumenty a iné štúdie. Náklady na tieto štúdie dosiahli do konca roka 2010 sumu [...] mil. PLN ([...] EUR) (51). |
| --- | --- |

(122)

Komisia konštatuje, že pred rokom 2010 sa uskutočnili iba štúdie a prípravné práce k danému investičnému projektu. Išlo o hlavný plán investičného projektu, environmentálne správy, projektovú dokumentáciu všeobecného leteckého terminálu, projektovú dokumentáciu administratívnej budovy a budovy protipožiarneho útvaru, špecializované letecké dokumenty a iné štúdie. Náklady na tieto štúdie dosiahli do konca roka 2010 sumu [...] mil. PLN ([...] EUR) (51).

| (123) | Navyše – ako Poľsko uvádza – verejní podielnici prevádzkovateľa letiska v roku 2010 dokončili prípravy daného investičného projektu. V tom istom roku verejní podielnici zvýšili základné imanie spoločnosti na sumu 6,05 milióna PLN (približne 1,5 milióna EUR) s ohľadom na realizáciu investičného projektu. Hlavné investície do fixných aktív (napr. na výstavbu všeobecného leteckého terminálu) boli naplánované na začiatok roka 2011, ale v skutočnosti sa začali v roku 2012. Komisia je presvedčená, že každý súkromný investor by v tejto chvíli ohodnotil očakávanú ziskovosť projektu. Ak by z investičného plánu nevyplývala prijateľná miera návratnosti alebo ak by bol plán založený na pochybných predpokladoch, súkromný investor by nezačal plán realizovať a nevynaložil by na neho ďalšie peniaze odhliadnuc od prostriedkov, ktoré už vynaložil na prípravné práce v odôvodnení 122. V súvislosti s kapitálovými injekciami Komisia poznamenáva, že o prvej významnej kapitálovej injekcii vo výške 4,4 milióna PLN sa rozhodlo 29. júla 2010 (takmer štvornásobne prevýšila existujúci kapitál v sume 1,7 milióna PLN) hneď potom, ako bola 16. júla 2010 dokončená štúdia MEIP z roku 2010. Ako sa uvádza v odôvodnení 28, dňa 11. marca 2011 (52) (t. j. pred dokončením druhej štúdie MEIP z 13. mája 2011) bola navyše podpísaná dohoda podielnikov o ďalšom zvyšovaní základného imania spoločnosti až do roku 2040. V tom istom čase bola navyše uzavretá prevádzková dohoda s vojenským používateľom letiska (7. marca 2011) a zmluva o prenájme pozemku (11. marca 2011) (uvedená v odôvodnení 27). Kosakowo uzavrelo nájomnú zmluvu na pozemok, na ktorom sa nachádza vojenské letisko, aj so štátnou pokladnicou, a to 9. septembra 2010, čiže niekoľko mesiacov od štúdie MEIP z roku 2010 (pozri odôvodnenie 26). Tento pozemok sa smel použiť len na zriadenie nového civilného letiska (pozri odôvodnenia 25 a 59). |
| --- | --- |

(123)

Navyše – ako Poľsko uvádza – verejní podielnici prevádzkovateľa letiska v roku 2010 dokončili prípravy daného investičného projektu. V tom istom roku verejní podielnici zvýšili základné imanie spoločnosti na sumu 6,05 milióna PLN (približne 1,5 milióna EUR) s ohľadom na realizáciu investičného projektu. Hlavné investície do fixných aktív (napr. na výstavbu všeobecného leteckého terminálu) boli naplánované na začiatok roka 2011, ale v skutočnosti sa začali v roku 2012. Komisia je presvedčená, že každý súkromný investor by v tejto chvíli ohodnotil očakávanú ziskovosť projektu. Ak by z investičného plánu nevyplývala prijateľná miera návratnosti alebo ak by bol plán založený na pochybných predpokladoch, súkromný investor by nezačal plán realizovať a nevynaložil by na neho ďalšie peniaze odhliadnuc od prostriedkov, ktoré už vynaložil na prípravné práce v odôvodnení 122. V súvislosti s kapitálovými injekciami Komisia poznamenáva, že o prvej významnej kapitálovej injekcii vo výške 4,4 milióna PLN sa rozhodlo 29. júla 2010 (takmer štvornásobne prevýšila existujúci kapitál v sume 1,7 milióna PLN) hneď potom, ako bola 16. júla 2010 dokončená štúdia MEIP z roku 2010. Ako sa uvádza v odôvodnení 28, dňa 11. marca 2011 (52) (t. j. pred dokončením druhej štúdie MEIP z 13. mája 2011) bola navyše podpísaná dohoda podielnikov o ďalšom zvyšovaní základného imania spoločnosti až do roku 2040. V tom istom čase bola navyše uzavretá prevádzková dohoda s vojenským používateľom letiska (7. marca 2011) a zmluva o prenájme pozemku (11. marca 2011) (uvedená v odôvodnení 27). Kosakowo uzavrelo nájomnú zmluvu na pozemok, na ktorom sa nachádza vojenské letisko, aj so štátnou pokladnicou, a to 9. septembra 2010, čiže niekoľko mesiacov od štúdie MEIP z roku 2010 (pozri odôvodnenie 26). Tento pozemok sa smel použiť len na zriadenie nového civilného letiska (pozri odôvodnenia 25 a 59).

| (124) | Komisia tiež zdôrazňuje, že Poľsko potvrdilo (53), že kapitálová injekcia, o ktorej sa rozhodlo 29. júla 2010, bola založená na hospodárskom posúdení projektu v štúdii MEIP z roku 2010. Je teda zrejmé, že verejní podielnici sa v tejto fáze jednomyseľne zaviazali k predmetnej investícii, ktorá sa mala realizovať v priebehu 30 rokov a podliehala zmluvnej pokute za neplnenie záväzkov zmluvných strán až do jej dokončenia v septembri 2040, ako sa uvádza v dohode podielnikov (uvedenej v odôvodnení 28). |
| --- | --- |

(124)

Komisia tiež zdôrazňuje, že Poľsko potvrdilo (53), že kapitálová injekcia, o ktorej sa rozhodlo 29. júla 2010, bola založená na hospodárskom posúdení projektu v štúdii MEIP z roku 2010. Je teda zrejmé, že verejní podielnici sa v tejto fáze jednomyseľne zaviazali k predmetnej investícii, ktorá sa mala realizovať v priebehu 30 rokov a podliehala zmluvnej pokute za neplnenie záväzkov zmluvných strán až do jej dokončenia v septembri 2040, ako sa uvádza v dohode podielnikov (uvedenej v odôvodnení 28).

| (125) | V čase vykonania prvej aktualizácie štúdie MEIP v roku 2011 už verejní podielnici vložili do spoločnosti sumu 6,05 milióna PLN (pozri tabuľku 3). V čase vypracovania druhej aktualizácie štúdie MEIP v júli 2012 verejní podielnici poskytli injekciu v celkovej výške 64,810 milióna PLN (t. j. približne 70 % celkového vloženého kapitálu). |
| --- | --- |

(125)

V čase vykonania prvej aktualizácie štúdie MEIP v roku 2011 už verejní podielnici vložili do spoločnosti sumu 6,05 milióna PLN (pozri tabuľku 3). V čase vypracovania druhej aktualizácie štúdie MEIP v júli 2012 verejní podielnici poskytli injekciu v celkovej výške 64,810 milióna PLN (t. j. približne 70 % celkového vloženého kapitálu).

| (126) | Okrem uvedených kapitálových injekcií pre prevádzkovateľa letiska sa v rôznych štúdiách MEIP, predložených poľskými orgánmi, opisujú aj projektované kapitálové výdavky (t. j. kapitálové odlevy) až do roku 2030. Ako sa uvádza v tabuľke 1, konkrétne v štúdii MEIP z roku 2012 sú investície do fixných aktív rozdelené do štyroch fáz. Významné je, že podľa informácií poskytnutých Poľskom sa kapitálové výdavky v roku 2012 pohybovali vo výške [...] mil. PLN (z čoho sa viac ako polovica vynaložila ešte pred samotným začatím aktualizácie štúdie MEIP z roku 2012). Na obrázku 1 sú uvedené ročné (nominálne) kapitálové výdavky, ako sú predstavené v štúdii MEIP z roku 2012 (výdavky patriace do pôsobnosti verejného poriadku však boli vyňaté).

  Obrázok 1


  Ročné kapitálové výdavky (štúdia MEIP z roku 2012, bez výdavkov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku)

  [...] |
| --- | --- |

(126)

Okrem uvedených kapitálových injekcií pre prevádzkovateľa letiska sa v rôznych štúdiách MEIP, predložených poľskými orgánmi, opisujú aj projektované kapitálové výdavky (t. j. kapitálové odlevy) až do roku 2030. Ako sa uvádza v tabuľke 1, konkrétne v štúdii MEIP z roku 2012 sú investície do fixných aktív rozdelené do štyroch fáz. Významné je, že podľa informácií poskytnutých Poľskom sa kapitálové výdavky v roku 2012 pohybovali vo výške [...] mil. PLN (z čoho sa viac ako polovica vynaložila ešte pred samotným začatím aktualizácie štúdie MEIP z roku 2012). Na obrázku 1 sú uvedené ročné (nominálne) kapitálové výdavky, ako sú predstavené v štúdii MEIP z roku 2012 (výdavky patriace do pôsobnosti verejného poriadku však boli vyňaté).

Obrázok 1

Ročné kapitálové výdavky (štúdia MEIP z roku 2012, bez výdavkov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku)

[...]

| (127) | V štúdii MEIP z roku 2011 a štúdii MEIP z roku 2012 sa posudzovali len zmeny pôvodného rozhodnutia pustiť sa do investičného projektu, ktorý bolo prijatý v roku 2010 na základe štúdie MEIP z roku 2010. Z týchto dvoch po sebe idúcich štúdií vyplýva, že podielnici sa riadili vývojom na trhu a príslušne upravovali rozsah projektu (smerom nahor alebo nadol v závislosti od typu investície). Tieto zmeny však boli len marginálne v porovnaní s celkovým rozhodnutím prestavať vojenskú základňu na civilné letisko. Na obrázku 2 sú uvedené ročné (nominálne) kapitálové výdavky, ako sú predstavené v štúdiách MEIP z roku 2010, 2011 a 2012 (bez výdavkov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku). Ako vidieť načasovanie a rozsah investícií sa aktualizovali v roku 2011 aj 2012, ale tieto zmeny neboli významné v porovnaní s celkovou veľkosťou projektu. V roku 2010 sa nominálne kapitálové výdavky odhadovali približne na [...] mil. PLN a tento údaj sa zvýšil približne na [...] mil. PLN v roku 2011 (najmä z dôvodu novej investície do cestnej infraštruktúry).

  Obrázok 2


  Kapitálové výdavky (v tis. PLN), ako sú projektované v štúdiách MEIP z roku 2010, 2011 a 2012 (bez výdavkov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku)

  [...] |
| --- | --- |

(127)

V štúdii MEIP z roku 2011 a štúdii MEIP z roku 2012 sa posudzovali len zmeny pôvodného rozhodnutia pustiť sa do investičného projektu, ktorý bolo prijatý v roku 2010 na základe štúdie MEIP z roku 2010. Z týchto dvoch po sebe idúcich štúdií vyplýva, že podielnici sa riadili vývojom na trhu a príslušne upravovali rozsah projektu (smerom nahor alebo nadol v závislosti od typu investície). Tieto zmeny však boli len marginálne v porovnaní s celkovým rozhodnutím prestavať vojenskú základňu na civilné letisko. Na obrázku 2 sú uvedené ročné (nominálne) kapitálové výdavky, ako sú predstavené v štúdiách MEIP z roku 2010, 2011 a 2012 (bez výdavkov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku). Ako vidieť načasovanie a rozsah investícií sa aktualizovali v roku 2011 aj 2012, ale tieto zmeny neboli významné v porovnaní s celkovou veľkosťou projektu. V roku 2010 sa nominálne kapitálové výdavky odhadovali približne na [...] mil. PLN a tento údaj sa zvýšil približne na [...] mil. PLN v roku 2011 (najmä z dôvodu novej investície do cestnej infraštruktúry).

Obrázok 2

Kapitálové výdavky (v tis. PLN), ako sú projektované v štúdiách MEIP z roku 2010, 2011 a 2012 (bez výdavkov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku)

[...]

| (128) | V odôvodneniach 122 a 127 sa Komisia domnieva, že na účely posúdenia, či sa Gdynia a Kosakowo správali ako obozretný súkromný investor v trhovom hospodárstve, musí posúdenie založiť v prvom rade na štúdii MEIP z roku 2010 a nebrať do úvahy akýkoľvek ďalší vývoj a informácie, ktoré daní verejní podielnici nemali k dispozícii v čase, keď rozhodovali o realizácii predmetného investičného projektu. |
| --- | --- |

(128)

V odôvodneniach 122 a 127 sa Komisia domnieva, že na účely posúdenia, či sa Gdynia a Kosakowo správali ako obozretný súkromný investor v trhovom hospodárstve, musí posúdenie založiť v prvom rade na štúdii MEIP z roku 2010 a nebrať do úvahy akýkoľvek ďalší vývoj a informácie, ktoré daní verejní podielnici nemali k dispozícii v čase, keď rozhodovali o realizácii predmetného investičného projektu.

| (129) | Možno predpokladať, že súkromný investor by investičný plán v priebehu realizácie upravoval s ohľadom na meniace sa okolnosti. Komisia však v tomto prípade potrebuje posúdiť, či by súkromný investor vstúpil do projektu prestavby vojenského letiska na civilné letisko. Na tento účel je potrebné presne určiť, kedy bolo skutočne prijaté hlavné rozhodnutie o realizácii projektu. Na základe dôkazov dostupných v spise (kapitálové injekcie, nájomná zmluva a zmluva o prenájme) boli kľúčové kroky podniknuté už pred štúdiou MEIP z roku 2011. Keďže každý súkromný investor by ex ante posúdil finančnú ziskovosť projektu skôr, ako by vyčlenil významné prostriedky alebo uzavrel záväzné zmluvné dohody, štúdia MEIP z roku 2010 je najrelevantnejšou analýzou na účely vyhodnotenia trhovej vhodnosti investície. |
| --- | --- |

(129)

Možno predpokladať, že súkromný investor by investičný plán v priebehu realizácie upravoval s ohľadom na meniace sa okolnosti. Komisia však v tomto prípade potrebuje posúdiť, či by súkromný investor vstúpil do projektu prestavby vojenského letiska na civilné letisko. Na tento účel je potrebné presne určiť, kedy bolo skutočne prijaté hlavné rozhodnutie o realizácii projektu. Na základe dôkazov dostupných v spise (kapitálové injekcie, nájomná zmluva a zmluva o prenájme) boli kľúčové kroky podniknuté už pred štúdiou MEIP z roku 2011. Keďže každý súkromný investor by ex ante posúdil finančnú ziskovosť projektu skôr, ako by vyčlenil významné prostriedky alebo uzavrel záväzné zmluvné dohody, štúdia MEIP z roku 2010 je najrelevantnejšou analýzou na účely vyhodnotenia trhovej vhodnosti investície.

| (130) | Štúdie MEIP z rokov 2011 a 2012 vnášajú úpravy do pôvodného investičného plánu, na základe ktorého sa prijalo pôvodné rozhodnutie pustiť sa do projektu prestavby vojenského letiska. Kapitálové injekcie uskutočnené po týchto následných štúdiách MEIP preto nemožno skúmať oddelene. |
| --- | --- |

(130)

Štúdie MEIP z rokov 2011 a 2012 vnášajú úpravy do pôvodného investičného plánu, na základe ktorého sa prijalo pôvodné rozhodnutie pustiť sa do projektu prestavby vojenského letiska. Kapitálové injekcie uskutočnené po týchto následných štúdiách MEIP preto nemožno skúmať oddelene.

5.1.3.3.   Uplatnenie zásady MEIP na základe štúdie MEIP z roku 2010

| (131) | Štúdia MEIP z roku 2010 je založená na obchodnom pláne, v ktorom sa predpokladajú budúce peňažné toky pre obdobie rokov 2010 – 2040. V čase vypracovania štúdie MEIP Poľsko predpokladalo, že letisko začne vybavovať všeobecnú leteckú prevádzku v roku 2011, charterové lety v roku 2013 a nízkonákladových dopravcov v roku 2015. Výsledkom by bol stabilný nárast počtu vybavených cestujúcich z hodnoty [...] cestujúcich v roku 2013 až po takmer [...] mil. v roku 2024 a 1,753 milióna v roku 2040 (ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke 5).

  Tabuľka 5


  Dopravné projekcie pre letisko Gdynia použité v štúdii MEIP z roku 2010 (v tis.)
















  Predpokladaný rozvoj osobnej dopravy (štúdia MEIP z roku 2010) |
| --- | --- |
| Rok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2020 | 2024 | 2028 | 2032 | 2036 | 2040 |
| Počet cestujúcich | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 752 835 |

(131)

Štúdia MEIP z roku 2010 je založená na obchodnom pláne, v ktorom sa predpokladajú budúce peňažné toky pre obdobie rokov 2010 – 2040. V čase vypracovania štúdie MEIP Poľsko predpokladalo, že letisko začne vybavovať všeobecnú leteckú prevádzku v roku 2011, charterové lety v roku 2013 a nízkonákladových dopravcov v roku 2015. Výsledkom by bol stabilný nárast počtu vybavených cestujúcich z hodnoty [...] cestujúcich v roku 2013 až po takmer [...] mil. v roku 2024 a 1,753 milióna v roku 2040 (ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke 5).

Tabuľka 5

Dopravné projekcie pre letisko Gdynia použité v štúdii MEIP z roku 2010 (v tis.)

Predpokladaný rozvoj osobnej dopravy (štúdia MEIP z roku 2010)

Rok

2013

2014

2015

2016

2020

2024

2028

2032

2036

2040

Počet cestujúcich

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 752 835

| (132) | Štúdia MEIP z roku 2010, ako ju predložilo Poľsko, zahŕňa kapitál potrebný na financovanie nákladov, ktoré sa považujú za náklady patriace do pôsobnosti verejného poriadku, tieto náklady však nie sú vyčíslené. Na druhej strane sú v štúdii MEIP z roku 2011 tieto kapitálové náklady vylúčené, ale vyčíslené. Predmet investičného projektu v štúdiách MEIP z rokov 2010 a 2011 je v podstate rovnaký. Okrem vylúčenia nákladov súvisiacich s pôsobnosťou verejného poriadku sa štúdia MEIP z roku 2011 líši od štúdie MEIP z roku 2010 len tým, že obsahuje aktualizované údaje o nákladoch a diskontnej sadzbe, overené náklady na cestnú infraštruktúru, finančný výsledok zmluvy o prenájme, ktorú podpísalo Kosakowo a prevádzkovateľ letiska, a harmonogram kapitálových injekcií, na ktorom sa dohodli Kosakowo a Gdynia. Preto s cieľom odstrániť údajné náklady patriace do pôsobnosti verejného poriadku z výpočtov použitých v štúdii MEIP z roku 2010 Komisia uplatnila rovnakú metodiku, ktorá bola použitá v štúdii MEIP z roku 2011 na stanovenie podielu kapitálových investícií, ktoré predstavovali náklady patriace do pôsobnosti verejného poriadku. V štúdii MEIP z roku 2011 sa konkrétne uvádza (54), že [...] % konečných nákladov (na osobné a všeobecné letecké terminály) sa pokladá za náklady patriace do pôsobnosti verejného poriadku, [...] % nákladov na viacúčelovú budovu protipožiarneho útvaru patrí do pôsobnosti verejného poriadku takisto ako všetky náklady súvisiace s oplotením, monitorovacím vybavením, vybavením na kontrolu batožiny, vybavením strážnej služby letiska (spolu [...] mil. PLN; [...] mil. EUR). Vylúčením tých istých položiek kapitálových nákladov a s použitím rovnakých podielov nákladov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku pre rôzne budovy (keďže tieto údaje sú založené na plošnej rozlohe pridelenej bezpečnostným funkciám v týchto budovách, ktorá sa v období medzi dvoma štúdiami nemenila), Komisia vypočítala podiel investičných nákladov v štúdii MEIP z roku 2010, ktorý sa na účely tohto rozhodnutia má vylúčiť zo zásady MEIP ako podiel patriaci do pôsobnosti verejného poriadku. Tieto náklady predstavujú sumu [...] mil. PLN (alebo [...] mil. EUR). |
| --- | --- |

(132)

Štúdia MEIP z roku 2010, ako ju predložilo Poľsko, zahŕňa kapitál potrebný na financovanie nákladov, ktoré sa považujú za náklady patriace do pôsobnosti verejného poriadku, tieto náklady však nie sú vyčíslené. Na druhej strane sú v štúdii MEIP z roku 2011 tieto kapitálové náklady vylúčené, ale vyčíslené. Predmet investičného projektu v štúdiách MEIP z rokov 2010 a 2011 je v podstate rovnaký. Okrem vylúčenia nákladov súvisiacich s pôsobnosťou verejného poriadku sa štúdia MEIP z roku 2011 líši od štúdie MEIP z roku 2010 len tým, že obsahuje aktualizované údaje o nákladoch a diskontnej sadzbe, overené náklady na cestnú infraštruktúru, finančný výsledok zmluvy o prenájme, ktorú podpísalo Kosakowo a prevádzkovateľ letiska, a harmonogram kapitálových injekcií, na ktorom sa dohodli Kosakowo a Gdynia. Preto s cieľom odstrániť údajné náklady patriace do pôsobnosti verejného poriadku z výpočtov použitých v štúdii MEIP z roku 2010 Komisia uplatnila rovnakú metodiku, ktorá bola použitá v štúdii MEIP z roku 2011 na stanovenie podielu kapitálových investícií, ktoré predstavovali náklady patriace do pôsobnosti verejného poriadku. V štúdii MEIP z roku 2011 sa konkrétne uvádza (54), že [...] % konečných nákladov (na osobné a všeobecné letecké terminály) sa pokladá za náklady patriace do pôsobnosti verejného poriadku, [...] % nákladov na viacúčelovú budovu protipožiarneho útvaru patrí do pôsobnosti verejného poriadku takisto ako všetky náklady súvisiace s oplotením, monitorovacím vybavením, vybavením na kontrolu batožiny, vybavením strážnej služby letiska (spolu [...] mil. PLN; [...] mil. EUR). Vylúčením tých istých položiek kapitálových nákladov a s použitím rovnakých podielov nákladov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku pre rôzne budovy (keďže tieto údaje sú založené na plošnej rozlohe pridelenej bezpečnostným funkciám v týchto budovách, ktorá sa v období medzi dvoma štúdiami nemenila), Komisia vypočítala podiel investičných nákladov v štúdii MEIP z roku 2010, ktorý sa na účely tohto rozhodnutia má vylúčiť zo zásady MEIP ako podiel patriaci do pôsobnosti verejného poriadku. Tieto náklady predstavujú sumu [...] mil. PLN (alebo [...] mil. EUR).

| (133) | Navyše podľa štúdie MEIP z roku 2010 by spoločnosť bola zisková na úrovni EBITDA od roku 2018. Na kumulatívnej báze (t. j. sčítaním každoročných peňažných tokov z minulých rokov) sa však predpokladá záporný celkový diskontovaný peňažný tok po celé obdobie rokov 2010 – 2040 (ako je znázornené na obrázku 3). Inak povedané, kladné peňažné toky očakávané od roku 2018 nie sú dostatočne vysoké na to, aby vyrovnali vysoko záporné peňažné toky z počiatočných investičných období. Ako vidieť, kumulatívny diskontovaný peňažný tok projektu bude záporný až do roku 2040.

  Obrázok 3


  Kumulatívne diskontované peňažné toky v tis. PLN (štúdia MEIP z roku 2010)

  [...]
  Zdroj: Na základe štúdie MEIP z roku 2010 a bez výdavkov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku. |
| --- | --- |

(133)

Navyše podľa štúdie MEIP z roku 2010 by spoločnosť bola zisková na úrovni EBITDA od roku 2018. Na kumulatívnej báze (t. j. sčítaním každoročných peňažných tokov z minulých rokov) sa však predpokladá záporný celkový diskontovaný peňažný tok po celé obdobie rokov 2010 – 2040 (ako je znázornené na obrázku 3). Inak povedané, kladné peňažné toky očakávané od roku 2018 nie sú dostatočne vysoké na to, aby vyrovnali vysoko záporné peňažné toky z počiatočných investičných období. Ako vidieť, kumulatívny diskontovaný peňažný tok projektu bude záporný až do roku 2040.

Obrázok 3

Kumulatívne diskontované peňažné toky v tis. PLN (štúdia MEIP z roku 2010)

[...]

Zdroj: Na základe štúdie MEIP z roku 2010 a bez výdavkov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku.

| (134) | Očakáva sa, že hodnota prevádzkovateľa letiska bude od roku 2040 rásť natrvalo, pričom voľný peňažný tok porastie stabilným tempom [...] %. Poľsko na základe tohto predpokladu vypočítalo konečnú hodnotu prevádzkovateľa letiska v roku 2040. Diskontovaná konečná hodnota predstavuje [...] mil. PLN. V pôvodnej štúdii MEIP z roku 2010 sa dospelo ku kladnej hodnote vlastného kapitálu (55), ktorá predstavuje [...] mil. PLN (t. j. približne [...] mil. EUR). Táto kladná hodnota vlastného kapitálu je spôsobená rozdielom medzi konečnou hodnotou [...] mil. PLN, ktorá je v absolútnom vyjadrení vyššia než NPV voľných peňažný tokov smerom do firmy (FCFF), ktorá sa na obdobie rokov 2010 – 2040 odhaduje vo výške ([...]) mil. PLN. Hodnota IRR investičného projektu bola odhadnutá na úrovni [...] %, ktorá je vyššia ako predpokladané náklady prevádzkovateľa letiska na kapitál ([...] %). Po vylúčení výdavkov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku zostáva NPV voľných peňažných tokov smerom do firmy (FCFF) záporná na úrovni ([...]) mil. PLN a projekt sa stáva ziskovým len vďaka vypočítanej konečnej hodnote ([...]) mil. PLN. Kladná hodnota vlastného imania projektu (bez výdavkov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku) je teda [...] mil. PLN (čiže približne [...] mil. EUR). |
| --- | --- |

(134)

Očakáva sa, že hodnota prevádzkovateľa letiska bude od roku 2040 rásť natrvalo, pričom voľný peňažný tok porastie stabilným tempom [...] %. Poľsko na základe tohto predpokladu vypočítalo konečnú hodnotu prevádzkovateľa letiska v roku 2040. Diskontovaná konečná hodnota predstavuje [...] mil. PLN. V pôvodnej štúdii MEIP z roku 2010 sa dospelo ku kladnej hodnote vlastného kapitálu (55), ktorá predstavuje [...] mil. PLN (t. j. približne [...] mil. EUR). Táto kladná hodnota vlastného kapitálu je spôsobená rozdielom medzi konečnou hodnotou [...] mil. PLN, ktorá je v absolútnom vyjadrení vyššia než NPV voľných peňažný tokov smerom do firmy (FCFF), ktorá sa na obdobie rokov 2010 – 2040 odhaduje vo výške ([...]) mil. PLN. Hodnota IRR investičného projektu bola odhadnutá na úrovni [...] %, ktorá je vyššia ako predpokladané náklady prevádzkovateľa letiska na kapitál ([...] %). Po vylúčení výdavkov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku zostáva NPV voľných peňažných tokov smerom do firmy (FCFF) záporná na úrovni ([...]) mil. PLN a projekt sa stáva ziskovým len vďaka vypočítanej konečnej hodnote ([...]) mil. PLN. Kladná hodnota vlastného imania projektu (bez výdavkov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku) je teda [...] mil. PLN (čiže približne [...] mil. EUR).

| (135) | Takže projekt je ziskový len vtedy, ak sa predpokladá, že prevádzkovateľ letiska bude prevádzkovať letisko natrvalo aj po uplynutí 30-ročného obdobia prenájmu a bude rásť stabilným tempom [...] % ročne (t. j. konečná hodnota (56)). Ako sa však uvádza v odôvodneniach 25 až 27, pozemok, na ktorom je letisko postavené, vlastní poľský štát a Kosakowu ho prenajíma na obdobie 30 rokov do septembra 2040. Kosakowo následne prenajalo pozemok na 30 rokov spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. Podľa príslušných poľských právnych predpisov (články 48 a 191 Občianskeho zákonníka) sú všetky budovy a zariadenia postavené na prenajatej nehnuteľnosti, ktoré sú trvalým spôsobom spojené s pozemkom, vlastníctvom majiteľa nehnuteľnosti (štátnej pokladnice) a nie spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. ani Kosakowa. V nájomnej zmluve sa stanovuje, že prenajatý pozemok sa musí prenajímateľovi vrátiť do [...] od uplynutia platnosti nájomnej zmluvy (§ 4 ods. 16). V nájomnej zmluve sa nestanovuje právo jednostranne predĺžiť nájomný vzťah po tomto období ani právo na nejakú náhradu za investície do letiskovej infraštruktúry. Takisto nie je vôbec jasné, či si takéto práva možno uplatniť v zmysle všeobecných ustanovení poľského občianskeho práva. V nájomnej zmluve (§ 4 ods. 11) a v zmluve o prenájme (§ 5 ods. 4) sa stanovuje, že ak prevádzkovateľ letiska prestane vykonávať svoju hospodársku činnosť, infraštruktúru bez náhrady prevezme štát. Z tohto dôvodu sa zdá byť nelogické spoliehať sa na presnú sumu špecifikovanú v štúdii, lebo v zmysle podmienok nájomnej zmluvy z 9. septembra 2010 prevádzkovateľ letiska ani podielnici nie sú vlastníkmi letiskovej infraštruktúry. Konečná hodnota investície, z ktorej sa vychádza v štúdiách MEIP, je teda nespoľahlivá a s veľkou pravdepodobnosťou aj výrazne nadhodnotená. |
| --- | --- |

(135)

Takže projekt je ziskový len vtedy, ak sa predpokladá, že prevádzkovateľ letiska bude prevádzkovať letisko natrvalo aj po uplynutí 30-ročného obdobia prenájmu a bude rásť stabilným tempom [...] % ročne (t. j. konečná hodnota (56)). Ako sa však uvádza v odôvodneniach 25 až 27, pozemok, na ktorom je letisko postavené, vlastní poľský štát a Kosakowu ho prenajíma na obdobie 30 rokov do septembra 2040. Kosakowo následne prenajalo pozemok na 30 rokov spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. Podľa príslušných poľských právnych predpisov (články 48 a 191 Občianskeho zákonníka) sú všetky budovy a zariadenia postavené na prenajatej nehnuteľnosti, ktoré sú trvalým spôsobom spojené s pozemkom, vlastníctvom majiteľa nehnuteľnosti (štátnej pokladnice) a nie spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. ani Kosakowa. V nájomnej zmluve sa stanovuje, že prenajatý pozemok sa musí prenajímateľovi vrátiť do [...] od uplynutia platnosti nájomnej zmluvy (§ 4 ods. 16). V nájomnej zmluve sa nestanovuje právo jednostranne predĺžiť nájomný vzťah po tomto období ani právo na nejakú náhradu za investície do letiskovej infraštruktúry. Takisto nie je vôbec jasné, či si takéto práva možno uplatniť v zmysle všeobecných ustanovení poľského občianskeho práva. V nájomnej zmluve (§ 4 ods. 11) a v zmluve o prenájme (§ 5 ods. 4) sa stanovuje, že ak prevádzkovateľ letiska prestane vykonávať svoju hospodársku činnosť, infraštruktúru bez náhrady prevezme štát. Z tohto dôvodu sa zdá byť nelogické spoliehať sa na presnú sumu špecifikovanú v štúdii, lebo v zmysle podmienok nájomnej zmluvy z 9. septembra 2010 prevádzkovateľ letiska ani podielnici nie sú vlastníkmi letiskovej infraštruktúry. Konečná hodnota investície, z ktorej sa vychádza v štúdiách MEIP, je teda nespoľahlivá a s veľkou pravdepodobnosťou aj výrazne nadhodnotená.

| (136) | Komisia okrem toho poznamenáva, že hlavný hodnotový faktor budúcich peňažných tokov pre prevádzkovateľa letiska Gdynia vytvárajú najmä očakávané príjmy, ktoré budú závisieť od počtu cestujúcich a výšky letiskových poplatkov platených leteckými dopravcami. Podľa štúdie MEIP z roku 2010 výnosy z letov nízkonákladových dopravcov a charterových letov (poplatky za cestujúceho, pristátie, parkovanie) predstavujú [80 – 90] % všetkých príjmov v roku 2040 a v priemere [80 – 90] % všetkých príjmov za celé posudzované obdobie, konkrétne za roky 2010 – 2040. To je v rozpore s vyhláseniami Poľska, že činnosti letiska Gdynia by dopĺňali činnosti letiska Gdansk, keďže letisko Gdynia by sa zameriavalo na činnosti všeobecného letectva. Ako vyplýva z údajov prezentovaných v uvedených tabuľkách, vo väčšine rokov zahrnutých do prognózy sú hlavným zdrojom príjmov v podstate lety nízkonákladových dopravcov a charterové lety. Ako však bude podrobnejšie vysvetlené ďalej, prevažná časť príjmov letiska Gdansk tiež pochádza z letov nízkonákladových dopravcov a charterových letov (pozri odôvodnenie 140). |
| --- | --- |

(136)

Komisia okrem toho poznamenáva, že hlavný hodnotový faktor budúcich peňažných tokov pre prevádzkovateľa letiska Gdynia vytvárajú najmä očakávané príjmy, ktoré budú závisieť od počtu cestujúcich a výšky letiskových poplatkov platených leteckými dopravcami. Podľa štúdie MEIP z roku 2010 výnosy z letov nízkonákladových dopravcov a charterových letov (poplatky za cestujúceho, pristátie, parkovanie) predstavujú [80 – 90] % všetkých príjmov v roku 2040 a v priemere [80 – 90] % všetkých príjmov za celé posudzované obdobie, konkrétne za roky 2010 – 2040. To je v rozpore s vyhláseniami Poľska, že činnosti letiska Gdynia by dopĺňali činnosti letiska Gdansk, keďže letisko Gdynia by sa zameriavalo na činnosti všeobecného letectva. Ako vyplýva z údajov prezentovaných v uvedených tabuľkách, vo väčšine rokov zahrnutých do prognózy sú hlavným zdrojom príjmov v podstate lety nízkonákladových dopravcov a charterové lety. Ako však bude podrobnejšie vysvetlené ďalej, prevažná časť príjmov letiska Gdansk tiež pochádza z letov nízkonákladových dopravcov a charterových letov (pozri odôvodnenie 140).

| (137) | V súvislosti s dopytom zo strany cestujúcich a dopytom po leteckých dopravcoch Komisia poznamenáva, že letisko Gdynia by malo rovnakú spádovú oblasť ako letisko Gdansk, ktoré leží len 25 km od letiska Gdynia-Kosakowo. Letisko Gdansk bolo v roku 2012 rozšírené na vybavenie až 5 miliónov cestujúcich a v roku 2015 sa plánuje ďalšie rozšírenie umožňujúce vybavovať až 7 miliónov cestujúcich. Harmonogram tohto rozšírenia bol verejne známy už v roku 2010, t. j. v čase prípravy štúdie MEIP z roku 2010 (57). Verejné financovanie rozšírenia letiska Gdansk na kapacitu 5 miliónov cestujúcich bolo navyše oznámené Komisii 24. septembra 2008 ako vec štátnej pomoci č. N 472/08, ktorú Komisia 5. februára 2009 schválila (58). |
| --- | --- |

(137)

V súvislosti s dopytom zo strany cestujúcich a dopytom po leteckých dopravcoch Komisia poznamenáva, že letisko Gdynia by malo rovnakú spádovú oblasť ako letisko Gdansk, ktoré leží len 25 km od letiska Gdynia-Kosakowo. Letisko Gdansk bolo v roku 2012 rozšírené na vybavenie až 5 miliónov cestujúcich a v roku 2015 sa plánuje ďalšie rozšírenie umožňujúce vybavovať až 7 miliónov cestujúcich. Harmonogram tohto rozšírenia bol verejne známy už v roku 2010, t. j. v čase prípravy štúdie MEIP z roku 2010 (57). Verejné financovanie rozšírenia letiska Gdansk na kapacitu 5 miliónov cestujúcich bolo navyše oznámené Komisii 24. septembra 2008 ako vec štátnej pomoci č. N 472/08, ktorú Komisia 5. februára 2009 schválila (58).

| (138) | Poľsko informovalo Komisiu, že v hlavnom pláne pripravenom pre letisko Gdansk v roku 2010 (59) sa uvažuje o predĺžení vzletovej a pristávacej dráhy, odbavovacích plôch a ďalšej letiskovej infraštruktúry, v dôsledku čoho by letisko Gdansk v budúcnosti malo zvládnuť viac ako 10 miliónov cestujúcich ročne. |
| --- | --- |

(138)

Poľsko informovalo Komisiu, že v hlavnom pláne pripravenom pre letisko Gdansk v roku 2010 (59) sa uvažuje o predĺžení vzletovej a pristávacej dráhy, odbavovacích plôch a ďalšej letiskovej infraštruktúry, v dôsledku čoho by letisko Gdansk v budúcnosti malo zvládnuť viac ako 10 miliónov cestujúcich ročne.

| (139) | Komisia ďalej konštatuje, že v roku 2010 letisko Gdansk vybavilo 2,2 milióna cestujúcich (t. j. využívalo 45 % svojej kapacity vrátane kapacity vo výstavbe). Podľa prognóz poskytnutých pre letisko Gdansk sa do roku 2020 bude využívať len 50 – 60 % dostupnej kapacity (60). V týchto prognózach sa neberie do úvahy začiatok prevádzky letiska Gdynia (t. j. predpokladá sa, že všetok dopyt v spádovej oblasti pokryje letisko Gdansk). Komisia poznamenáva, že letisko Gdansk bude schopné ešte dlho uspokojovať dopyt v regióne, t. j. najmenej do roku 2030, a to aj za predpokladu dynamického nárastu toku cestujúcich. |
| --- | --- |

(139)

Komisia ďalej konštatuje, že v roku 2010 letisko Gdansk vybavilo 2,2 milióna cestujúcich (t. j. využívalo 45 % svojej kapacity vrátane kapacity vo výstavbe). Podľa prognóz poskytnutých pre letisko Gdansk sa do roku 2020 bude využívať len 50 – 60 % dostupnej kapacity (60). V týchto prognózach sa neberie do úvahy začiatok prevádzky letiska Gdynia (t. j. predpokladá sa, že všetok dopyt v spádovej oblasti pokryje letisko Gdansk). Komisia poznamenáva, že letisko Gdansk bude schopné ešte dlho uspokojovať dopyt v regióne, t. j. najmenej do roku 2030, a to aj za predpokladu dynamického nárastu toku cestujúcich.

| (140) | Ako už bolo uvedené, podľa štúdie MEIP z roku 2010 sa predpokladá, že prevažný podiel príjmov letiska Gdynia ([80 – 90] % v priemere za celé obdobie rokov 2012 – 2040) budú generovať nízkonákladoví dopravcovia a charteroví leteckí dopravcovia. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že aj letisko Gdansk vybavuje predovšetkým nízkonákladových dopravcov a charterovú dopravu. Lety nízkonákladových dopravcov a charterové lety predstavovali 72 % všetkých cestujúcich vybavených v roku 2010 na letisku Gdansk (61). |
| --- | --- |

(140)

Ako už bolo uvedené, podľa štúdie MEIP z roku 2010 sa predpokladá, že prevažný podiel príjmov letiska Gdynia ([80 – 90] % v priemere za celé obdobie rokov 2012 – 2040) budú generovať nízkonákladoví dopravcovia a charteroví leteckí dopravcovia. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že aj letisko Gdansk vybavuje predovšetkým nízkonákladových dopravcov a charterovú dopravu. Lety nízkonákladových dopravcov a charterové lety predstavovali 72 % všetkých cestujúcich vybavených v roku 2010 na letisku Gdansk (61).

| (141) | Vzhľadom na blízkosť k inému osvedčenému a nepreťaženému letisku, ktoré presadzuje rovnaký obchodný model s dlhodobo vysokou voľnou kapacitou, sa Komisia domnieva, že to, či prevádzkovateľ letiska Gdynia je schopný pritiahnuť premávku a cestujúcich, bude do značnej miery závisieť od výšky letiskových poplatkov ponúknutých leteckým dopravcom, a to najmä v porovnaní s poplatkami účtovanými jeho najbližšími konkurentmi. |
| --- | --- |

(141)

Vzhľadom na blízkosť k inému osvedčenému a nepreťaženému letisku, ktoré presadzuje rovnaký obchodný model s dlhodobo vysokou voľnou kapacitou, sa Komisia domnieva, že to, či prevádzkovateľ letiska Gdynia je schopný pritiahnuť premávku a cestujúcich, bude do značnej miery závisieť od výšky letiskových poplatkov ponúknutých leteckým dopravcom, a to najmä v porovnaní s poplatkami účtovanými jeho najbližšími konkurentmi.

| (142) | V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že v štúdii MEIP z roku 2010 sa predpokladá poplatok za cestujúceho pri charterových letoch a letoch nízkonákladových dopravcov vo výške 25 PLN/PAX (6,25 EUR) do roku 2014 a 40 PLN/PAX (10 EUR) od roku 2015 (do roku 2040). Pristávací poplatok pre takéto lety bol stanovený vo výške 25 PLN/t (6,25 EUR) na celé obdobie [priemerná MTOW (maximálna vzletová hmotnosť) sa predpokladala na úrovni 70 ton], kým parkovací poplatok sa odhadoval vo výške 4 PLN (1,0 EUR) za 24 hod./t (s priemernou MTOW 70 ton). Podľa štúdie MEIP z roku 2010 boli ceny stanovené na úrovni porovnateľnej s inými regionálnymi letiskami v čase uskutočnenia štúdie MEIP z roku 2010. Ceny na letisku Gdynia boli stanovené aj na základe predpokladu, že letisko Gdansk nebude predstavovať žiadnu konkurenciu. |
| --- | --- |

(142)

V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že v štúdii MEIP z roku 2010 sa predpokladá poplatok za cestujúceho pri charterových letoch a letoch nízkonákladových dopravcov vo výške 25 PLN/PAX (6,25 EUR) do roku 2014 a 40 PLN/PAX (10 EUR) od roku 2015 (do roku 2040). Pristávací poplatok pre takéto lety bol stanovený vo výške 25 PLN/t (6,25 EUR) na celé obdobie [priemerná MTOW (maximálna vzletová hmotnosť) sa predpokladala na úrovni 70 ton], kým parkovací poplatok sa odhadoval vo výške 4 PLN (1,0 EUR) za 24 hod./t (s priemernou MTOW 70 ton). Podľa štúdie MEIP z roku 2010 boli ceny stanovené na úrovni porovnateľnej s inými regionálnymi letiskami v čase uskutočnenia štúdie MEIP z roku 2010. Ceny na letisku Gdynia boli stanovené aj na základe predpokladu, že letisko Gdansk nebude predstavovať žiadnu konkurenciu.

| (143) | Komisia si tiež všíma, že v rozpise taríf uplatňovaných na letisku Gdansk od 31. decembra 2008 je stanovený štandardný poplatok za cestujúceho vo výške 48 PLN/PAX (12,0 EUR), štandardný pristávací poplatok pre lietadlá nad 2 tony (t. j. vrátane všetkých charterových lietadiel a lietadiel nízkonákladových dopravcov) vo výške 25 PLN/t (6,25 EUR) a parkovací poplatok vo výške 4,5 PLN/24 hod./t (1,25 EUR). |
| --- | --- |

(143)

Komisia si tiež všíma, že v rozpise taríf uplatňovaných na letisku Gdansk od 31. decembra 2008 je stanovený štandardný poplatok za cestujúceho vo výške 48 PLN/PAX (12,0 EUR), štandardný pristávací poplatok pre lietadlá nad 2 tony (t. j. vrátane všetkých charterových lietadiel a lietadiel nízkonákladových dopravcov) vo výške 25 PLN/t (6,25 EUR) a parkovací poplatok vo výške 4,5 PLN/24 hod./t (1,25 EUR).

| (144) | Komisia však poznamenáva, že v rozpise taríf uplatňovaných na letisku Gdansk sa ponúkajú aj rôzne zľavy a rabaty týkajúce sa okrem iného aj letov nízkonákladových dopravcov. Letisko Gdansk uplatňuje znížený poplatok za cestujúceho vo výške 24 PLN/PAX (6 EUR) pre všetky nové spojenia (od 1. januára 2004) a pre všetky zvýšenia frekvencie pre lietadlá s hmotnosťou MTOW od 50 do 100 ton (napr. Airbus A320 a Boeing 737 a ďalšie lietadlá používané nízkonákladovými dopravcami). Aj pristávací poplatok uplatňovaný pri týchto spojoch sa znižuje o 50 % (t. j. 12,5 PLN/t). Od parkovacieho poplatku sa úplne upúšťa pri frekvencii spojenia najmenej šesťkrát týždenne. Štandardný poplatok za cestujúceho sa okrem toho najskôr zníži o 23 PLN pre všetkých cestujúcich odlietajúcich na pravidelných vnútroštátnych spojoch. Potom sa uplatní príslušná zľava. Vzhľadom na zľavy a rabaty uplatňované na letisku Gdansk sa Komisia domnieva, že letiskové poplatky pre letisko v Gdyni boli v priemere výrazne vyššie ako na etablovanom susednom letisku. Ak bude letisko Gdynia ako nový účastník na trhu uplatňovať takéto letiskové poplatky, nebude schopné pritiahnuť významný objem dopravy, keď sa v tej istej spádovej oblasti nachádza etablované letisko s voľnou kapacitou a nižšími čistými poplatkami za nové spojenia a nárastom frekvencie na existujúcich spojoch. Komisia takisto poznamenáva, že v rozpise letiskových poplatkov pre letisko Gdansk sa stanovuje, že zľavnené poplatky sa budú uplatňovať do 31. decembra 2028. Keďže v štúdii MEIP z roku 2010 (vychádzajúcej z obchodného plánu prevádzkovateľa letiska v danom čase) sa letiskové poplatky považujú za hlavný zdroj príjmov pre prevádzkovateľa letiska, Komisia pokladá toto riešenie za dôkaz, že štúdia MEIP z roku 2010 nie je dostatočne spoľahlivá a dôveryhodná na to, aby preukázala, že súkromný investor by daný investičný projekt realizoval. |
| --- | --- |

(144)

Komisia však poznamenáva, že v rozpise taríf uplatňovaných na letisku Gdansk sa ponúkajú aj rôzne zľavy a rabaty týkajúce sa okrem iného aj letov nízkonákladových dopravcov. Letisko Gdansk uplatňuje znížený poplatok za cestujúceho vo výške 24 PLN/PAX (6 EUR) pre všetky nové spojenia (od 1. januára 2004) a pre všetky zvýšenia frekvencie pre lietadlá s hmotnosťou MTOW od 50 do 100 ton (napr. Airbus A320 a Boeing 737 a ďalšie lietadlá používané nízkonákladovými dopravcami). Aj pristávací poplatok uplatňovaný pri týchto spojoch sa znižuje o 50 % (t. j. 12,5 PLN/t). Od parkovacieho poplatku sa úplne upúšťa pri frekvencii spojenia najmenej šesťkrát týždenne. Štandardný poplatok za cestujúceho sa okrem toho najskôr zníži o 23 PLN pre všetkých cestujúcich odlietajúcich na pravidelných vnútroštátnych spojoch. Potom sa uplatní príslušná zľava. Vzhľadom na zľavy a rabaty uplatňované na letisku Gdansk sa Komisia domnieva, že letiskové poplatky pre letisko v Gdyni boli v priemere výrazne vyššie ako na etablovanom susednom letisku. Ak bude letisko Gdynia ako nový účastník na trhu uplatňovať takéto letiskové poplatky, nebude schopné pritiahnuť významný objem dopravy, keď sa v tej istej spádovej oblasti nachádza etablované letisko s voľnou kapacitou a nižšími čistými poplatkami za nové spojenia a nárastom frekvencie na existujúcich spojoch. Komisia takisto poznamenáva, že v rozpise letiskových poplatkov pre letisko Gdansk sa stanovuje, že zľavnené poplatky sa budú uplatňovať do 31. decembra 2028. Keďže v štúdii MEIP z roku 2010 (vychádzajúcej z obchodného plánu prevádzkovateľa letiska v danom čase) sa letiskové poplatky považujú za hlavný zdroj príjmov pre prevádzkovateľa letiska, Komisia pokladá toto riešenie za dôkaz, že štúdia MEIP z roku 2010 nie je dostatočne spoľahlivá a dôveryhodná na to, aby preukázala, že súkromný investor by daný investičný projekt realizoval.

| (145) | Komisia pokladá za mylný aj predpoklad, že medzi týmito dvoma letiskami nebude cenová konkurencia, keďže letisko Gdynia aj letisko Gdansku by sa zameriavali najmä na nízkonákladových a charterových dopravcov, pričom letisko Gdansk nie je využité na plnú kapacitu, jeho reálne poplatky sú nižšie než poplatky predpokladané v obchodnom pláne pre Gdyňu a tieto dve letiská ležia blízko pri sebe. |
| --- | --- |

(145)

Komisia pokladá za mylný aj predpoklad, že medzi týmito dvoma letiskami nebude cenová konkurencia, keďže letisko Gdynia aj letisko Gdansku by sa zameriavali najmä na nízkonákladových a charterových dopravcov, pričom letisko Gdansk nie je využité na plnú kapacitu, jeho reálne poplatky sú nižšie než poplatky predpokladané v obchodnom pláne pre Gdyňu a tieto dve letiská ležia blízko pri sebe.

| (146) | Komisia tiež poznamenáva, že v čase vypracovania štúdie MEIP za rok 2010 boli výrazne nižšie aj čisté poplatky (štandardné poplatky po príslušných zľavách) uplatňované na letisku Bydgoszcz (nachádza sa 196 kilometrov a 2 hodiny 19 minút cesty autom od letiska v Gdyni) a na letisku Štetín (nachádza sa 296 km a 4 hodiny 24 minút cesty autom od letiska v Gdyni), ktoré sú druhým a tretím najbližším regionálnym letiskom v Poľsku (62). |
| --- | --- |

(146)

Komisia tiež poznamenáva, že v čase vypracovania štúdie MEIP za rok 2010 boli výrazne nižšie aj čisté poplatky (štandardné poplatky po príslušných zľavách) uplatňované na letisku Bydgoszcz (nachádza sa 196 kilometrov a 2 hodiny 19 minút cesty autom od letiska v Gdyni) a na letisku Štetín (nachádza sa 296 km a 4 hodiny 24 minút cesty autom od letiska v Gdyni), ktoré sú druhým a tretím najbližším regionálnym letiskom v Poľsku (62).

| (147) | Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že vzhľadom na tesnú blízkosť iného nepreťaženého letiska, ktoré presadzuje rovnaký obchodný model, sú letiskové poplatky použité v štúdii MEIP z roku 2010, ktoré sú vyššie než poplatky uplatňované v Gdansku a ostatných regionálnych letiskách v okolí, nereálne. Vzhľadom na konkurenčné postavenie letiska Gdynia boli dopravné prognózy v štúdii MEIP z roku 2010 postavené na nereálnych predpokladoch. |
| --- | --- |

(147)

Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že vzhľadom na tesnú blízkosť iného nepreťaženého letiska, ktoré presadzuje rovnaký obchodný model, sú letiskové poplatky použité v štúdii MEIP z roku 2010, ktoré sú vyššie než poplatky uplatňované v Gdansku a ostatných regionálnych letiskách v okolí, nereálne. Vzhľadom na konkurenčné postavenie letiska Gdynia boli dopravné prognózy v štúdii MEIP z roku 2010 postavené na nereálnych predpokladoch.

| (148) | Treba tiež poznamenať, že štúdia MEIP z roku 2010 nezahŕňala ani analýzu citlivosti, ani žiadne posúdenie pravdepodobnosti výsledku (napríklad najhorší scenár, najlepší scenár a základný scenár). Komisia preto dospela k záveru, že scenár predložený v štúdii MEIP z roku 2010 sa podľa všetkého opiera o príliš optimistické predpoklady, pokiaľ ide o rozvoj toku cestujúcich a výšku poplatkov. |
| --- | --- |

(148)

Treba tiež poznamenať, že štúdia MEIP z roku 2010 nezahŕňala ani analýzu citlivosti, ani žiadne posúdenie pravdepodobnosti výsledku (napríklad najhorší scenár, najlepší scenár a základný scenár). Komisia preto dospela k záveru, že scenár predložený v štúdii MEIP z roku 2010 sa podľa všetkého opiera o príliš optimistické predpoklady, pokiaľ ide o rozvoj toku cestujúcich a výšku poplatkov.

| (149) | Komisia vykonala niekoľko výpočtov citlivosti a poznamenáva, že zníženie ročných príjmov z poplatkov za cestujúceho v súvislosti s nízkonákladovými dopravcami a charterovou premávkou o [...] % (počas obdobia projekcie pre roky 2010 – 2040) stačí na to, aby projekt prestal byť ziskový, a to aj napriek významnej konečnej hodnote, ktorá je samotná neistá, ako bolo vysvetlené v odôvodnení 135. Taký pokles príjmov by mohol nastať, ak by poplatky alebo premávka boli nižšie, než sa predpokladalo. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že letiskové poplatky v obchodnom pláne použité v štúdii MEIP z roku 2010 sú už o [...] % vyššie ako na letisku Gdansk (63). V tomto kontexte je veľmi nepravdepodobné, že letisko Gdynia by bolo schopné prilákať premávku bez toho, aby ponúklo výraznú zľavu z poplatku 40 PLN (10 EUR). Vysoká citlivosť NPV na zdanlivo marginálne zníženie letiskových poplatkov (vyplývajúce z reálnych predpokladov) preto otvára veľké pochybnosti o dôveryhodnosti pôvodného obchodného zámeru. |
| --- | --- |

(149)

Komisia vykonala niekoľko výpočtov citlivosti a poznamenáva, že zníženie ročných príjmov z poplatkov za cestujúceho v súvislosti s nízkonákladovými dopravcami a charterovou premávkou o [...] % (počas obdobia projekcie pre roky 2010 – 2040) stačí na to, aby projekt prestal byť ziskový, a to aj napriek významnej konečnej hodnote, ktorá je samotná neistá, ako bolo vysvetlené v odôvodnení 135. Taký pokles príjmov by mohol nastať, ak by poplatky alebo premávka boli nižšie, než sa predpokladalo. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že letiskové poplatky v obchodnom pláne použité v štúdii MEIP z roku 2010 sú už o [...] % vyššie ako na letisku Gdansk (63). V tomto kontexte je veľmi nepravdepodobné, že letisko Gdynia by bolo schopné prilákať premávku bez toho, aby ponúklo výraznú zľavu z poplatku 40 PLN (10 EUR). Vysoká citlivosť NPV na zdanlivo marginálne zníženie letiskových poplatkov (vyplývajúce z reálnych predpokladov) preto otvára veľké pochybnosti o dôveryhodnosti pôvodného obchodného zámeru.

| (150) | Hoci bola štúdia MEIP z roku 2010 založená na dopravných prognózach dostupných v danom čase a informácie ex post by sa nemali používať na priame posúdenie štúdie MEIP, Komisia aj tak vníma rozsah týchto prognóz ako príliš optimistický. Z porovnania dopravných prognóz z rokov 2010 a 2012 vyplývajú významné rozdiely. Nielenže došlo k oneskoreniu projektu, ale aj v období „kladného výsledku EBITDA“ sa dopravné prognózy každoročne znižovali o [...] na [...] %. Takáto veľká oprava len po dvoch rokoch bez akejkoľvek významnej zmeny okolností dáva zmysluplný podnet na kontrolu východiskových predpokladov. Potvrdzuje takisto skutočnosť, že z kontrol citlivosti vykonaných Komisiou (ktoré sú v porovnaní s inými omnoho užšie) vyplýva nereálna povaha predpokladov použitých na doloženie záveru o výhodnosti projektu.

  Tabuľka 6


  Porovnanie prognóz toku cestujúcich použitých v štúdii MEIP v roku 2010 a v štúdii MEIP z roku 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový počet osôb podľa štúdie MEIP z roku 2010 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Celkový počet osôb podľa štúdie MEIP z roku 2012 | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rozdiel | | – 53 % | – 69 % | – 55 % | – 38 % | – 36 % | – 29 % | – 27 % | – 25 % |
| | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | 2028 | 2029 | 2030 |
| Celkový počet osôb podľa štúdie MEIP z roku 2010 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 343 234 |
| Celkový počet osôb podľa štúdie MEIP z roku 2012 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 083 746 |
| Rozdiel | – 23 % | – 21 % | – 19 % | – 17 % | – 17 % | – 18 % | – 18 % | – 19 % | – 19 % |

(150)

Hoci bola štúdia MEIP z roku 2010 založená na dopravných prognózach dostupných v danom čase a informácie ex post by sa nemali používať na priame posúdenie štúdie MEIP, Komisia aj tak vníma rozsah týchto prognóz ako príliš optimistický. Z porovnania dopravných prognóz z rokov 2010 a 2012 vyplývajú významné rozdiely. Nielenže došlo k oneskoreniu projektu, ale aj v období „kladného výsledku EBITDA“ sa dopravné prognózy každoročne znižovali o [...] na [...] %. Takáto veľká oprava len po dvoch rokoch bez akejkoľvek významnej zmeny okolností dáva zmysluplný podnet na kontrolu východiskových predpokladov. Potvrdzuje takisto skutočnosť, že z kontrol citlivosti vykonaných Komisiou (ktoré sú v porovnaní s inými omnoho užšie) vyplýva nereálna povaha predpokladov použitých na doloženie záveru o výhodnosti projektu.

Tabuľka 6

Porovnanie prognóz toku cestujúcich použitých v štúdii MEIP v roku 2010 a v štúdii MEIP z roku 2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

Celkový počet osôb podľa štúdie MEIP z roku 2010

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Celkový počet osôb podľa štúdie MEIP z roku 2012

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rozdiel

– 53 %

– 69 %

– 55 %

– 38 %

– 36 %

– 29 %

– 27 %

– 25 %

2022

2023

2024

2025

2026

2027

2028

2029

2030

Celkový počet osôb podľa štúdie MEIP z roku 2010

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 343 234

Celkový počet osôb podľa štúdie MEIP z roku 2012

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 083 746

Rozdiel

– 23 %

– 21 %

– 19 %

– 17 %

– 17 %

– 18 %

– 18 %

– 19 %

– 19 %

| (151) | Z ďalších testov citlivosti vyplýva, že projekt by bol nerentabilný, ak by celkové príjmy boli len o [...] % ročne nižšie po celý čas obdobia projekcie alebo ak by príjmy boli nižšie o [...] % a prevádzkové výdavky vyššie o [...] %. Ziskovosť investície je teda veľmi citlivá na malé zmeny základných predpokladov. Komisia považuje tieto zmeny za marginálne v porovnaní so zmenami vykonanými v nasledujúcich štúdiách MEIP. |
| --- | --- |

(151)

Z ďalších testov citlivosti vyplýva, že projekt by bol nerentabilný, ak by celkové príjmy boli len o [...] % ročne nižšie po celý čas obdobia projekcie alebo ak by príjmy boli nižšie o [...] % a prevádzkové výdavky vyššie o [...] %. Ziskovosť investície je teda veľmi citlivá na malé zmeny základných predpokladov. Komisia považuje tieto zmeny za marginálne v porovnaní so zmenami vykonanými v nasledujúcich štúdiách MEIP.

| (152) | Komisia okrem toho pripomína, že aj pozitívne výsledky štúdie MEIP z roku 2010 do značnej miery závisia od konečnej hodnoty investície na konci obdobia zahrnutého do obchodného plánu (t. j. v roku 2040). Diskontovaný peňažný tok spoločnosti za obdobie rokov 2010 – 2040 je skutočne záporný a predstavuje (– [...] mil. PLN). Diskontovaná konečná hodnota k 30. júnu 2010 predstavuje [...] mil. PLN. |
| --- | --- |

(152)

Komisia okrem toho pripomína, že aj pozitívne výsledky štúdie MEIP z roku 2010 do značnej miery závisia od konečnej hodnoty investície na konci obdobia zahrnutého do obchodného plánu (t. j. v roku 2040). Diskontovaný peňažný tok spoločnosti za obdobie rokov 2010 – 2040 je skutočne záporný a predstavuje (– [...] mil. PLN). Diskontovaná konečná hodnota k 30. júnu 2010 predstavuje [...] mil. PLN.

| (153) | V súvislosti s predpokladmi použitými pri týchto výpočtoch bola konečná hodnota vypočítaná na základe predpokladu, že ročné tempo rastu peňažného toku danej investície po roku 2040 by natrvalo predstavovalo [...] %. V súlade so štandardnou praxou by tempo rastu podniku nemalo byť vyššie ako tempo rastu hospodárstva, v ktorom podnik pôsobí (t. j. z hľadiska rastu HDP). Konečná hodnota je naozaj vypočítaná v čase, keď sa očakáva, že firma dosiahne vrchol svojho rozvoja a obdobie vysokého rastu už bude mať za sebou. Keďže sa očakáva, že hospodárstvo zahŕňa podniky s vysokým rastom a podniky so stabilným rastom, tempo rastu rozvinutých firiem by malo byť nižšie, než je priemerné tempo rastu celkového hospodárstva. Poľsko vo svojich pripomienkach neuviedlo, na základe čoho zvolilo dlhodobé tempo rastu [...] %, ale vysvetlilo, že dlhodobé tempo rastu je nominálne tempo rastu. Komisia na základe informácií dostupných od MMF zistila, že v prognózach rastu reálneho HDP v Poľsku, ktoré boli k dispozícii na začiatku roka 2010, sa uvádza nominálne tempo rastu poľského hospodárstva v rozmedzí od 5,6 % v roku 2011 po 6,6 % v roku 2015. S infláciou rádovo 2,5 % možno očakávať rast reálneho HDP o 4 %. Voľba [...] % nominálneho tempa rastu pre letisko Gdynia sa na prvý pohľad môže zdať v súlade s informáciami dostupnými v danom čase a štandardnou praxou voľby pomalšieho tempa rastu, ako je rast hospodárstva. Výberom dlhodobého tempa rastu nad úrovňou inflácie (ktorá sa v apríli 2010 odhadovala na 2,5 %) sa v obchodnom pláne predpokladá, že letisko bude naďalej každým rokom rásť aj po roku 2040.

  Tabuľka 7


  Údaje a prognózy o HDP a inflácii dostupné od MMF v apríli 2010 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| rast HDP (stále ceny) (%) | 1,70 | 2,70 | 3,20 | 3,90 | 4,00 | 4,00 | 4,00 |
| rast HDP (bežné ceny) (%) | 5,50 | 4,40 | 5,60 | 6,20 | 6,60 | 6,50 | 6,60 |
| inflácia (%) | 4,20 | 3,50 | 2,30 | 2,40 | 2,50 | 2,50 | 2,50 |
| Zdroj: Medzinárodný menový fond, World Economic Outlook Database, apríl 2010 (prevzaté zo stránky http://www.imf.org/external/data.htm). |

(153)

V súvislosti s predpokladmi použitými pri týchto výpočtoch bola konečná hodnota vypočítaná na základe predpokladu, že ročné tempo rastu peňažného toku danej investície po roku 2040 by natrvalo predstavovalo [...] %. V súlade so štandardnou praxou by tempo rastu podniku nemalo byť vyššie ako tempo rastu hospodárstva, v ktorom podnik pôsobí (t. j. z hľadiska rastu HDP). Konečná hodnota je naozaj vypočítaná v čase, keď sa očakáva, že firma dosiahne vrchol svojho rozvoja a obdobie vysokého rastu už bude mať za sebou. Keďže sa očakáva, že hospodárstvo zahŕňa podniky s vysokým rastom a podniky so stabilným rastom, tempo rastu rozvinutých firiem by malo byť nižšie, než je priemerné tempo rastu celkového hospodárstva. Poľsko vo svojich pripomienkach neuviedlo, na základe čoho zvolilo dlhodobé tempo rastu [...] %, ale vysvetlilo, že dlhodobé tempo rastu je nominálne tempo rastu. Komisia na základe informácií dostupných od MMF zistila, že v prognózach rastu reálneho HDP v Poľsku, ktoré boli k dispozícii na začiatku roka 2010, sa uvádza nominálne tempo rastu poľského hospodárstva v rozmedzí od 5,6 % v roku 2011 po 6,6 % v roku 2015. S infláciou rádovo 2,5 % možno očakávať rast reálneho HDP o 4 %. Voľba [...] % nominálneho tempa rastu pre letisko Gdynia sa na prvý pohľad môže zdať v súlade s informáciami dostupnými v danom čase a štandardnou praxou voľby pomalšieho tempa rastu, ako je rast hospodárstva. Výberom dlhodobého tempa rastu nad úrovňou inflácie (ktorá sa v apríli 2010 odhadovala na 2,5 %) sa v obchodnom pláne predpokladá, že letisko bude naďalej každým rokom rásť aj po roku 2040.

Tabuľka 7

Údaje a prognózy o HDP a inflácii dostupné od MMF v apríli 2010

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

rast HDP (stále ceny) (%)

1,70

2,70

3,20

3,90

4,00

4,00

4,00

rast HDP (bežné ceny) (%)

5,50

4,40

5,60

6,20

6,60

6,50

6,60

inflácia (%)

4,20

3,50

2,30

2,40

2,50

2,50

2,50

Zdroj: Medzinárodný menový fond, World Economic Outlook Database, apríl 2010 (prevzaté zo stránky http://www.imf.org/external/data.htm).

| (154) | Komisia okrem toho konštatuje, že v tomto prípade je úloha určiť najvhodnejšie tempo rastu oveľa zložitejšia a neistota je oveľa vyššia, a to vzhľadom na mimoriadne dlhé obdobie projekcie a vzdialený dátum, ku ktorému sa počíta konečná hodnota. Prognózy rastu HDP sa skutočne len zriedka robia nad rámec piatich rokov, kým v tomto prípade sa mal vytvoriť model na odhad racionálneho tempa rastu letiska po 30 rokoch jeho prevádzky. Táto skutočnosť svedčí o tom, že obozretný investor by vykonal rad testov citlivosti. |
| --- | --- |

(154)

Komisia okrem toho konštatuje, že v tomto prípade je úloha určiť najvhodnejšie tempo rastu oveľa zložitejšia a neistota je oveľa vyššia, a to vzhľadom na mimoriadne dlhé obdobie projekcie a vzdialený dátum, ku ktorému sa počíta konečná hodnota. Prognózy rastu HDP sa skutočne len zriedka robia nad rámec piatich rokov, kým v tomto prípade sa mal vytvoriť model na odhad racionálneho tempa rastu letiska po 30 rokoch jeho prevádzky. Táto skutočnosť svedčí o tom, že obozretný investor by vykonal rad testov citlivosti.

| (155) | Model stabilného tempa rastu použitý na výpočet konečnej hodnoty v tomto prípade si vyžaduje aj vypracovanie predpokladov týkajúcich sa dátumu, od ktorého firma začne rásť stabilným tempom, ktoré si už natrvalo udrží. V štúdii MEIP z roku 2010 bol tento dátum stanovený na rok 2040, čím vzniká 30-ročné obdobie projekcie (2010 – 2040). V štúdii MEIP z roku 2012 sa obdobie projekcie skrátilo na 18 rokov (2012 – 2030) a konečná hodnota bola vypočítaná pre rok 2030. Ak by sa rovnaký časový horizont uplatnil aj na štúdiu MEIP z roku 2010, hodnota NPV by sa výrazne znížila ([...] mil. PLN alebo [...] mil. EUR). |
| --- | --- |

(155)

Model stabilného tempa rastu použitý na výpočet konečnej hodnoty v tomto prípade si vyžaduje aj vypracovanie predpokladov týkajúcich sa dátumu, od ktorého firma začne rásť stabilným tempom, ktoré si už natrvalo udrží. V štúdii MEIP z roku 2010 bol tento dátum stanovený na rok 2040, čím vzniká 30-ročné obdobie projekcie (2010 – 2040). V štúdii MEIP z roku 2012 sa obdobie projekcie skrátilo na 18 rokov (2012 – 2030) a konečná hodnota bola vypočítaná pre rok 2030. Ak by sa rovnaký časový horizont uplatnil aj na štúdiu MEIP z roku 2010, hodnota NPV by sa výrazne znížila ([...] mil. PLN alebo [...] mil. EUR).

| (156) | Komisia tiež poznamenáva, že v štúdii MEIP z roku 2012 sa výslovne uvádza, že obozretný investor by zohľadnil skutočnosť, že projekt zahŕňa obzvlášť dlhý časový horizont, kým dosiahne ziskovosť (pozri bod 4.10.1.2 štúdie MEIP z roku 2012, v ktorom sa dospelo k záveru, že „kladný výsledok čistej súčasnej hodnoty dokazuje, že investície do letiska Gdynia-Kosakowo môžu byť zaujímavou podnikateľskou príležitosťou pre potenciálnych investorov. Investori však pred prijatím rozhodnutia budú musieť zvážiť aj dlhodobý investičný horizont typický pre investičné projekty infraštruktúry.“). |
| --- | --- |

(156)

Komisia tiež poznamenáva, že v štúdii MEIP z roku 2012 sa výslovne uvádza, že obozretný investor by zohľadnil skutočnosť, že projekt zahŕňa obzvlášť dlhý časový horizont, kým dosiahne ziskovosť (pozri bod 4.10.1.2 štúdie MEIP z roku 2012, v ktorom sa dospelo k záveru, že „kladný výsledok čistej súčasnej hodnoty dokazuje, že investície do letiska Gdynia-Kosakowo môžu byť zaujímavou podnikateľskou príležitosťou pre potenciálnych investorov. Investori však pred prijatím rozhodnutia budú musieť zvážiť aj dlhodobý investičný horizont typický pre investičné projekty infraštruktúry.“).

Záver

| (157) | Projekt prestavby letiska Gdynia-Kosakowo si vyžaduje veľké investície a dlhé obdobie záporných peňažných tokov. Z obchodného plánu skutočne vyplýva, že kumulatívne diskontované peňažné toky počas obdobia projekcie pre roky 2010 – 2040 sú záporné ([...] mil. PLN alebo – [...] mil. EUR). Podľa obchodného plánu sa projekt dostane do kladných čísel len na základe diskontovanej konečnej hodnoty [...] mil. PLN vypočítanej pre rok 2040 a potom natrvalo za predpokladu, že letisko bude každým rokom a natrvalo rásť nominálnym tempom [...] %). Ako je však vysvetlené v odôvodnení 135, zdá sa, že prevádzkovateľ letiska ani jeho podielnici nie sú vlastníkmi pozemku, ktorý zostáva majetkom štátnej pokladnice, takže prezentovaná konečná hodnota letiska nie je spoľahlivá. Napriek značnej neistote spojenej s takým dlhodobým projektom sa v obchodnom pláne navyše neuvádza žiadna analýza citlivosti, a tým sa plán líši od analýzy, ktorú by k takémuto projektu vypracoval obozretný investor. |
| --- | --- |

(157)

Projekt prestavby letiska Gdynia-Kosakowo si vyžaduje veľké investície a dlhé obdobie záporných peňažných tokov. Z obchodného plánu skutočne vyplýva, že kumulatívne diskontované peňažné toky počas obdobia projekcie pre roky 2010 – 2040 sú záporné ([...] mil. PLN alebo – [...] mil. EUR). Podľa obchodného plánu sa projekt dostane do kladných čísel len na základe diskontovanej konečnej hodnoty [...] mil. PLN vypočítanej pre rok 2040 a potom natrvalo za predpokladu, že letisko bude každým rokom a natrvalo rásť nominálnym tempom [...] %). Ako je však vysvetlené v odôvodnení 135, zdá sa, že prevádzkovateľ letiska ani jeho podielnici nie sú vlastníkmi pozemku, ktorý zostáva majetkom štátnej pokladnice, takže prezentovaná konečná hodnota letiska nie je spoľahlivá. Napriek značnej neistote spojenej s takým dlhodobým projektom sa v obchodnom pláne navyše neuvádza žiadna analýza citlivosti, a tým sa plán líši od analýzy, ktorú by k takémuto projektu vypracoval obozretný investor.

| (158) | Z analýzy Komisie okrem toho vyplýva, že obchodný plán je založený na viacerých predpokladoch, ktoré sú príliš optimistické a nereálne vzhľadom na blízkosť letiska Gdansk, ktoré má rovnaký obchodný model, voľnú kapacitu a plány na rozšírenie. Z niektorých testov citlivosti vyplýva, že NPV projektu začne byť záporná, ak dôjde k menším a reálnym zmenám základných predpokladov. |
| --- | --- |

(158)

Z analýzy Komisie okrem toho vyplýva, že obchodný plán je založený na viacerých predpokladoch, ktoré sú príliš optimistické a nereálne vzhľadom na blízkosť letiska Gdansk, ktoré má rovnaký obchodný model, voľnú kapacitu a plány na rozšírenie. Z niektorých testov citlivosti vyplýva, že NPV projektu začne byť záporná, ak dôjde k menším a reálnym zmenám základných predpokladov.

| (159) | S ohľadom na uvedené sa Komisia domnieva, že súkromný investor by sa na základe štúdie MEIP z roku 2010 nerozhodol vstúpiť do predmetného investičného projektu. Rozhodnutie samospráv Gdynia a Kosakowo o financovaní prestavby vojenského letiska na civilné letisko teda poskytuje prevádzkovateľovi letiska hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal. |
| --- | --- |

(159)

S ohľadom na uvedené sa Komisia domnieva, že súkromný investor by sa na základe štúdie MEIP z roku 2010 nerozhodol vstúpiť do predmetného investičného projektu. Rozhodnutie samospráv Gdynia a Kosakowo o financovaní prestavby vojenského letiska na civilné letisko teda poskytuje prevádzkovateľovi letiska hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal.

5.1.3.4.   Uplatnenie zásady MEIP na základe štúdie MEIP z roku 2011 a štúdie MEIP z roku 2012

Uplatnenie zásady MEIP na základe štúdie MEIP z roku 2011

| (160) | Prvá aktualizácia štúdie MEIP prebehla v máji 2011. Hoci kapitálové injekcie uskutočnené po vypracovaní tejto štúdie MEIP boli prisľúbené už pred májom 2011 (pozri odôvodnenie 51), Komisia posúdila aj to, či na základe informácií obsiahnutých v tejto hospodárskej štúdii možno tieto kapitálové injekcie pokladať za prejav správania súkromného investora v trhovom hospodárstve. V štúdii MEIP z roku 2011 sa príjem z projektu nemenil, ale zvýšili sa kapitálové výdavky (pozri obrázok 2 znázorňujúci kumulatívne investičné výdavky). V tejto štúdii sa zohľadňujú aj predchádzajúce kapitálové injekcie a už vynaložené kapitálové výdavky. Priemer WACC sa mierne znížil (z [...] % na [...] %) a dlhodobé tempo rastu sa znížilo z [...] % na [...] %. Výsledkom týchto aktualizácií je výrazne nižšia NPV vo výške [...] mil. PLN (približne [...] EUR). Dôvodom sú vyššie straty (diskontované peňažné toky za obdobie rokov 2011 – 2030 by predstavovali – [...] mil. PLN) a konečná hodnota by mierne klesla na [...] mil. PLN. |
| --- | --- |

(160)

Prvá aktualizácia štúdie MEIP prebehla v máji 2011. Hoci kapitálové injekcie uskutočnené po vypracovaní tejto štúdie MEIP boli prisľúbené už pred májom 2011 (pozri odôvodnenie 51), Komisia posúdila aj to, či na základe informácií obsiahnutých v tejto hospodárskej štúdii možno tieto kapitálové injekcie pokladať za prejav správania súkromného investora v trhovom hospodárstve. V štúdii MEIP z roku 2011 sa príjem z projektu nemenil, ale zvýšili sa kapitálové výdavky (pozri obrázok 2 znázorňujúci kumulatívne investičné výdavky). V tejto štúdii sa zohľadňujú aj predchádzajúce kapitálové injekcie a už vynaložené kapitálové výdavky. Priemer WACC sa mierne znížil (z [...] % na [...] %) a dlhodobé tempo rastu sa znížilo z [...] % na [...] %. Výsledkom týchto aktualizácií je výrazne nižšia NPV vo výške [...] mil. PLN (približne [...] EUR). Dôvodom sú vyššie straty (diskontované peňažné toky za obdobie rokov 2011 – 2030 by predstavovali – [...] mil. PLN) a konečná hodnota by mierne klesla na [...] mil. PLN.

| (161) | Pokiaľ ide o dopyt zo strany cestujúcich a súvisiaci príjem, Komisia sa domnieva, že argumenty uvedené v odôvodneniach 136 – 141, ktoré sa týkajú hospodárskej súťaže letiska Gdyne o leteckých dopravcov a cestujúcich s letiskom Gdansk, platia aj pre posúdenie štúdie MEIP z roku 2011. |
| --- | --- |

(161)

Pokiaľ ide o dopyt zo strany cestujúcich a súvisiaci príjem, Komisia sa domnieva, že argumenty uvedené v odôvodneniach 136 – 141, ktoré sa týkajú hospodárskej súťaže letiska Gdyne o leteckých dopravcov a cestujúcich s letiskom Gdansk, platia aj pre posúdenie štúdie MEIP z roku 2011.

| (162) | Komisia upozorňuje najmä na to, že výška letiskových poplatkov uvedená v štúdii MEIP z roku 2011 je rovnaká ako v štúdii MEIP z roku 2010. |
| --- | --- |

(162)

Komisia upozorňuje najmä na to, že výška letiskových poplatkov uvedená v štúdii MEIP z roku 2011 je rovnaká ako v štúdii MEIP z roku 2010.

| (163) | Keďže letiská Gdansk, Bydgoszcz a Štetín uplatňovali v roku 2011 rovnaké tarify ako v roku 2010 (vrátane rovnakých zliav), posúdenie Komisie týkajúce sa výšky poplatkov podľa štúdie MEIP z roku 2011 pre letisko Gdynia je rovnaké ako posúdenie v prípade štúdií MEIP z roku 2010 (pozri odôvodnenia 141 až 147). |
| --- | --- |

(163)

Keďže letiská Gdansk, Bydgoszcz a Štetín uplatňovali v roku 2011 rovnaké tarify ako v roku 2010 (vrátane rovnakých zliav), posúdenie Komisie týkajúce sa výšky poplatkov podľa štúdie MEIP z roku 2011 pre letisko Gdynia je rovnaké ako posúdenie v prípade štúdií MEIP z roku 2010 (pozri odôvodnenia 141 až 147).

| (164) | Komisia sa domnieva, že investor v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi vyhliadkou ziskovosti, by nepostavil žiadne investičné rozhodnutie o danom projekte na poplatkoch, ktoré sú výrazne vyššie ako čisté poplatky uplatňované na iných poľských regionálnych letiskách (64), predovšetkým na letisku Gdansk. |
| --- | --- |

(164)

Komisia sa domnieva, že investor v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi vyhliadkou ziskovosti, by nepostavil žiadne investičné rozhodnutie o danom projekte na poplatkoch, ktoré sú výrazne vyššie ako čisté poplatky uplatňované na iných poľských regionálnych letiskách (64), predovšetkým na letisku Gdansk.

| (165) | Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že znížený letiskový poplatok porovnateľný s inými poľskými regionálnymi letiskami (napr. Gdansk, Bydgoszcz, Štetín, Lublin) by viedol k zápornej hodnote vlastného kapitálu. |
| --- | --- |

(165)

Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že znížený letiskový poplatok porovnateľný s inými poľskými regionálnymi letiskami (napr. Gdansk, Bydgoszcz, Štetín, Lublin) by viedol k zápornej hodnote vlastného kapitálu.

| (166) | Komisia vykonala niekoľko výpočtov citlivosti a poznamenáva, že zníženie ročných príjmov z poplatkov za cestujúceho v súvislosti s nízkonákladovými dopravcami a charterovou premávkou čo i len o [...] % (počas obdobia projekcie pre roky 2010 – 2040) stačí na to, aby projekt prestal byť ziskový, a to aj napriek významnej konečnej hodnote. |
| --- | --- |

(166)

Komisia vykonala niekoľko výpočtov citlivosti a poznamenáva, že zníženie ročných príjmov z poplatkov za cestujúceho v súvislosti s nízkonákladovými dopravcami a charterovou premávkou čo i len o [...] % (počas obdobia projekcie pre roky 2010 – 2040) stačí na to, aby projekt prestal byť ziskový, a to aj napriek významnej konečnej hodnote.

| (167) | Z ďalších testov citlivosti vyplýva, že projekt by bol nerentabilný, ak by celkové príjmy boli len o [...] % ročne nižšie po celý čas obdobia projekcie alebo ak by príjmy boli nižšie o [...] % a prevádzkové výdavky vyššie o [...] %. Ziskovosť investície je teda veľmi citlivá na malé zmeny základných predpokladov. |
| --- | --- |

(167)

Z ďalších testov citlivosti vyplýva, že projekt by bol nerentabilný, ak by celkové príjmy boli len o [...] % ročne nižšie po celý čas obdobia projekcie alebo ak by príjmy boli nižšie o [...] % a prevádzkové výdavky vyššie o [...] %. Ziskovosť investície je teda veľmi citlivá na malé zmeny základných predpokladov.

| (168) | Komisia okrem toho pripomína, že aj pozitívne výsledky štúdie MEIP z roku 2011 do značnej miery závisia od konečnej hodnoty investície na konci obdobia zahrnutého do obchodného plánu (t. j. v roku 2040). Ako je vysvetlené v odôvodnení 135, je sporné, či konečná hodnota infraštruktúry vzniká plne alebo aspoň čiastočne pre prevádzkovateľa letiska a jeho podielnikov. |
| --- | --- |

(168)

Komisia okrem toho pripomína, že aj pozitívne výsledky štúdie MEIP z roku 2011 do značnej miery závisia od konečnej hodnoty investície na konci obdobia zahrnutého do obchodného plánu (t. j. v roku 2040). Ako je vysvetlené v odôvodnení 135, je sporné, či konečná hodnota infraštruktúry vzniká plne alebo aspoň čiastočne pre prevádzkovateľa letiska a jeho podielnikov.

| (169) | Komisia teda konštatuje, že štúdia MEIP z roku 2011 je podobne ako štúdia MEIP z roku 2010 založená na nereálnych predpokladoch, najmä pokiaľ ide o dopravné projekcie a letiskové poplatky. Aj podľa štúdie MEIP z roku 2011 je teda rozhodnutie samospráv Gdynia a Kosakowo o financovaní prestavby letiska Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) na letisko pre civilné letectvo v rozpore so zásadou MEIP, a preto poskytuje prevádzkovateľovi letiska hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal. |
| --- | --- |

(169)

Komisia teda konštatuje, že štúdia MEIP z roku 2011 je podobne ako štúdia MEIP z roku 2010 založená na nereálnych predpokladoch, najmä pokiaľ ide o dopravné projekcie a letiskové poplatky. Aj podľa štúdie MEIP z roku 2011 je teda rozhodnutie samospráv Gdynia a Kosakowo o financovaní prestavby letiska Gdynia-Kosakowo (Gdynia-Oksywie) na letisko pre civilné letectvo v rozpore so zásadou MEIP, a preto poskytuje prevádzkovateľovi letiska hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal.

Uplatnenie zásady MEIP na základe štúdie MEIP z roku 2012

| (170) | Poľsko sa domnieva, že Komisia by mala posudzovať súlad so zásadou MEIP na základe štúdie MEIP z roku 2012. Komisia poznamenáva, že v štúdii MEIP z roku 2012 sa zohľadňujú predchádzajúce kapitálové injekcie a už vynaložené kapitálové výdavky. V štúdii MEIP z roku 2012 sa uvádza, že financovanie poskytnuté spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. vytvára pre jeho podielnikov kladnú hodnotu vlastného kapitálu vo výške [...] mil. PLN (približne [...] mil. EUR). Okrem toho hodnota IRR investičného projektu, ktorá predstavuje [...] %, je vyššia ako predpokladané náklady prevádzkovateľa letiska na kapitál ([...] %) (65). |
| --- | --- |

(170)

Poľsko sa domnieva, že Komisia by mala posudzovať súlad so zásadou MEIP na základe štúdie MEIP z roku 2012. Komisia poznamenáva, že v štúdii MEIP z roku 2012 sa zohľadňujú predchádzajúce kapitálové injekcie a už vynaložené kapitálové výdavky. V štúdii MEIP z roku 2012 sa uvádza, že financovanie poskytnuté spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. vytvára pre jeho podielnikov kladnú hodnotu vlastného kapitálu vo výške [...] mil. PLN (približne [...] mil. EUR). Okrem toho hodnota IRR investičného projektu, ktorá predstavuje [...] %, je vyššia ako predpokladané náklady prevádzkovateľa letiska na kapitál ([...] %) (65).

| (171) | V štúdii MEIP z roku 2012 sa porovnáva hodnota vlastného kapitálu spoločnosti s ďalšími investíciami v situácii, keď sa nové letisko stane prevádzkyschopné (ďalej len „základný scenár“) s hodnotou vlastného kapitálu spoločnosti bez ďalších investícií v situácii, keď by sa investičný projekt prerušil k júnu 2012 (ďalej len „kontrafaktuálny scenár“) (66). |
| --- | --- |

(171)

V štúdii MEIP z roku 2012 sa porovnáva hodnota vlastného kapitálu spoločnosti s ďalšími investíciami v situácii, keď sa nové letisko stane prevádzkyschopné (ďalej len „základný scenár“) s hodnotou vlastného kapitálu spoločnosti bez ďalších investícií v situácii, keď by sa investičný projekt prerušil k júnu 2012 (ďalej len „kontrafaktuálny scenár“) (66).

| (172) | Tento prístup je v základe chybný na účely posúdenia, či prestavba vojenského letiska na civilné zhŕňa štátnu pomoc, lebo neberie do úvahy významné kapitálové sumy, ktoré sa už do letiska investovali. Správnym kontrafaktuálnym scenárom by bolo vôbec nezačať s realizáciou projektu. Komisia upozorňuje, že súkromný investor by do tohto projektu neinvestoval, ak by z plánov na výstavbu nového civilného letiska v oblasti nevyplývala reálna vyhliadka na dosiahnutie zisku z takejto investície. Kontrafaktuálny scenár vymedzený v štúdii MEIP z roku 2012 je teda skreslený predchádzajúcimi rozhodnutiami, v ktorých sa navyše neprejavilo správanie súkromného investora. Podobne ako predchádzajúce kapitálové injekcie, ktoré predstavujú štátnu pomoc, lebo súkromný prevádzkovateľ na trhu by ich neposkytol, neskoršie kapitálové injekcie do tohto projektu tiež predstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(172)

Tento prístup je v základe chybný na účely posúdenia, či prestavba vojenského letiska na civilné zhŕňa štátnu pomoc, lebo neberie do úvahy významné kapitálové sumy, ktoré sa už do letiska investovali. Správnym kontrafaktuálnym scenárom by bolo vôbec nezačať s realizáciou projektu. Komisia upozorňuje, že súkromný investor by do tohto projektu neinvestoval, ak by z plánov na výstavbu nového civilného letiska v oblasti nevyplývala reálna vyhliadka na dosiahnutie zisku z takejto investície. Kontrafaktuálny scenár vymedzený v štúdii MEIP z roku 2012 je teda skreslený predchádzajúcimi rozhodnutiami, v ktorých sa navyše neprejavilo správanie súkromného investora. Podobne ako predchádzajúce kapitálové injekcie, ktoré predstavujú štátnu pomoc, lebo súkromný prevádzkovateľ na trhu by ich neposkytol, neskoršie kapitálové injekcie do tohto projektu tiež predstavujú štátnu pomoc.

| (173) | Komisia poznamenáva, že základný scenár zo štúdie MEIP z roku 2012, ktorú poskytlo Poľsko, je založený na obchodnom pláne stanovujúcom budúce peňažné toky pre investorov vlastného kapitálu na obdobie rokov 2012 – 2030 (t. j. na obdobie rýchleho rastu) (67). Projektované budúce peňažné toky vychádzajú z predpokladu, že letisko začne poskytovať svoje činnosti v roku 2013. V čase vykonania štúdie MEIP z roku 2012 Poľsko predpokladalo, že letisko v roku 2014 vybaví približne [...] cestujúcich a postupne rozšíri svoje aktivity na [...] cestujúcich v roku 2020 a približne [...] v roku 2028 (pozri prognózu vývoja osobnej dopravy v tabuľke 8).

  Tabuľka 8


  Prognózy toku cestujúcich pre letisko Gdynia (v tis.)
















  Očakávaný nárast počtu cestujúcich |
| --- | --- |
| Rok | 2013 | 2014 | 2015 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2023 | 2026 | 2030 |
| Spolu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 083,7 |

(173)

Komisia poznamenáva, že základný scenár zo štúdie MEIP z roku 2012, ktorú poskytlo Poľsko, je založený na obchodnom pláne stanovujúcom budúce peňažné toky pre investorov vlastného kapitálu na obdobie rokov 2012 – 2030 (t. j. na obdobie rýchleho rastu) (67). Projektované budúce peňažné toky vychádzajú z predpokladu, že letisko začne poskytovať svoje činnosti v roku 2013. V čase vykonania štúdie MEIP z roku 2012 Poľsko predpokladalo, že letisko v roku 2014 vybaví približne [...] cestujúcich a postupne rozšíri svoje aktivity na [...] cestujúcich v roku 2020 a približne [...] v roku 2028 (pozri prognózu vývoja osobnej dopravy v tabuľke 8).

Tabuľka 8

Prognózy toku cestujúcich pre letisko Gdynia (v tis.)

Očakávaný nárast počtu cestujúcich

Rok

2013

2014

2015

2017

2018

2019

2020

2023

2026

2030

Spolu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 083,7

| (174) | Podľa štúdie MEIP z roku 2012 sa očakáva, že prevádzkovateľ letiska bude po roku 2030 rásť natrvalo stabilným tempom rastu na úrovni [...] %. Poľsko na základe tohto predpokladu vypočítalo konečnú hodnotu prevádzkovateľa letiska v roku 2030. |
| --- | --- |

(174)

Podľa štúdie MEIP z roku 2012 sa očakáva, že prevádzkovateľ letiska bude po roku 2030 rásť natrvalo stabilným tempom rastu na úrovni [...] %. Poľsko na základe tohto predpokladu vypočítalo konečnú hodnotu prevádzkovateľa letiska v roku 2030.

| (175) | Komisia poznamenáva, že hlavný hodnotový faktor budúcich peňažných tokov pre prevádzkovateľa letiska Gdynia podľa štúdií MEIP z roku 2010 a 2011 vytvárajú najmä očakávané príjmy z letectva, ktoré budú závisieť od počtu cestujúcich a výšky letiskových poplatkov platených leteckými dopravcami. |
| --- | --- |

(175)

Komisia poznamenáva, že hlavný hodnotový faktor budúcich peňažných tokov pre prevádzkovateľa letiska Gdynia podľa štúdií MEIP z roku 2010 a 2011 vytvárajú najmä očakávané príjmy z letectva, ktoré budú závisieť od počtu cestujúcich a výšky letiskových poplatkov platených leteckými dopravcami.

| (176) | V súvislosti s predpokladaným vývojom osobnej dopravy Poľsko tvrdí, že dopyt po službách osobnej leteckej dopravy sa bude v priebehu času zvyšovať s očakávaným zvyšovaním HDP Poľska a rozvojom regiónu. Poľsko sa preto domnieva, že dopravné prognózy sú konzervatívne a že skutočná doprava by mohla byť vyššia, než sa prognózuje. V aktualizácii dopravnej prognózy pre región z marca 2013 sa podľa Poľska predpokladá vyššia premávka než v štúdii MEIP z roku 2012. |
| --- | --- |

(176)

V súvislosti s predpokladaným vývojom osobnej dopravy Poľsko tvrdí, že dopyt po službách osobnej leteckej dopravy sa bude v priebehu času zvyšovať s očakávaným zvyšovaním HDP Poľska a rozvojom regiónu. Poľsko sa preto domnieva, že dopravné prognózy sú konzervatívne a že skutočná doprava by mohla byť vyššia, než sa prognózuje. V aktualizácii dopravnej prognózy pre región z marca 2013 sa podľa Poľska predpokladá vyššia premávka než v štúdii MEIP z roku 2012.

| (177) | Poľsko tvrdí, že v prognóze z obchodného plánu sa uvádza, že letisko Gdynia by vybavovalo menej než [...] % toku cestujúcich v regióne. Vývoj trhu leteckej dopravy v Pomoransku navyše podľa Poľska ponecháva priestor pre ďalšie malé letisko, ktoré doplní služby, ktoré ponúka letisko Gdansk. |
| --- | --- |

(177)

Poľsko tvrdí, že v prognóze z obchodného plánu sa uvádza, že letisko Gdynia by vybavovalo menej než [...] % toku cestujúcich v regióne. Vývoj trhu leteckej dopravy v Pomoransku navyše podľa Poľska ponecháva priestor pre ďalšie malé letisko, ktoré doplní služby, ktoré ponúka letisko Gdansk.

| (178) | Pokiaľ ide o dopyt zo strany cestujúcich a súvisiaci príjem, Komisia sa domnieva, že argumenty uvedené v odôvodneniach 136 – 147 a 161 – 165 k štúdiám MEIP z rokov 2010 a 2011 platia aj pre posúdenie štúdie MEIP z roku 2012. |
| --- | --- |

(178)

Pokiaľ ide o dopyt zo strany cestujúcich a súvisiaci príjem, Komisia sa domnieva, že argumenty uvedené v odôvodneniach 136 – 147 a 161 – 165 k štúdiám MEIP z rokov 2010 a 2011 platia aj pre posúdenie štúdie MEIP z roku 2012.

| (179) | Komisia sa domnieva, že investor v trhovom hospodárstve by nestanovil poplatky na vyššej úrovni na základe predpokladu, že poplatky na letisku Gdansk by sa mali v dlhodobom horizonte zvyšovať. Komisia v tomto ohľade konštatuje, že v rozpise poplatkov uplatňovaných na letisku Gdansk sa predpokladá uplatňovanie zliav až do roku 2028 (t. j. po obdobie, ktoré je len o dva roky kratšie ako obdobie navrhnuté v obchodnom pláne k štúdii MEIP z roku 2012). Na základe tohto – a to aj v prípade zvýšenia letiskových poplatkov na letisku Gdansk po roku 2028 – sa Komisia domnieva, že prognózované priemerné letiskové poplatky platné v období obchodného plánu (t. j. do roku 2030) sú stále vyššie, ako je priemerná úroveň na konkurenčnom letisku. |
| --- | --- |

(179)

Komisia sa domnieva, že investor v trhovom hospodárstve by nestanovil poplatky na vyššej úrovni na základe predpokladu, že poplatky na letisku Gdansk by sa mali v dlhodobom horizonte zvyšovať. Komisia v tomto ohľade konštatuje, že v rozpise poplatkov uplatňovaných na letisku Gdansk sa predpokladá uplatňovanie zliav až do roku 2028 (t. j. po obdobie, ktoré je len o dva roky kratšie ako obdobie navrhnuté v obchodnom pláne k štúdii MEIP z roku 2012). Na základe tohto – a to aj v prípade zvýšenia letiskových poplatkov na letisku Gdansk po roku 2028 – sa Komisia domnieva, že prognózované priemerné letiskové poplatky platné v období obchodného plánu (t. j. do roku 2030) sú stále vyššie, ako je priemerná úroveň na konkurenčnom letisku.

| (180) | Poľsko potvrdilo, že v štúdii MEIP z roku 2012 sa zohľadnili prevádzkové náklady súvisiace s vojenskou činnosťou na letisku. Predpokladá sa, že tieto náklady budú kompenzované zo strany štátu. Poľsko tiež potvrdilo, že letisko Gdynia a jeho vojenský používateľ ešte nedosiahli oficiálnu dohodu o deľbe nákladov (prevádzkových aj investičných). |
| --- | --- |

(180)

Poľsko potvrdilo, že v štúdii MEIP z roku 2012 sa zohľadnili prevádzkové náklady súvisiace s vojenskou činnosťou na letisku. Predpokladá sa, že tieto náklady budú kompenzované zo strany štátu. Poľsko tiež potvrdilo, že letisko Gdynia a jeho vojenský používateľ ešte nedosiahli oficiálnu dohodu o deľbe nákladov (prevádzkových aj investičných).

| (181) | Komisia sa domnieva, že investor v trhovom hospodárstve by pri posúdení vychádzal jedine z výsledkov predvídateľných v čase rozhodnutia o investícii. Komisia sa preto domnieva, že možné zníženie nákladov vďaka ich deľbe s vojenským používateľom letiska (a jej vplyv na celkové náklady letiska a príjmy letiska) sa nemá brať do úvahy pri posudzovaní zlučiteľnosti investície so zásadou MEIP. V štúdii MEIP z roku 2012 skutočne nie je vyčíslené zníženie nákladov, ktoré by prevádzkovateľ letiska mohol v tejto súvislosti dosiahnuť. |
| --- | --- |

(181)

Komisia sa domnieva, že investor v trhovom hospodárstve by pri posúdení vychádzal jedine z výsledkov predvídateľných v čase rozhodnutia o investícii. Komisia sa preto domnieva, že možné zníženie nákladov vďaka ich deľbe s vojenským používateľom letiska (a jej vplyv na celkové náklady letiska a príjmy letiska) sa nemá brať do úvahy pri posudzovaní zlučiteľnosti investície so zásadou MEIP. V štúdii MEIP z roku 2012 skutočne nie je vyčíslené zníženie nákladov, ktoré by prevádzkovateľ letiska mohol v tejto súvislosti dosiahnuť.

| (182) | Takisto ako v prípade štúdie MEIP z roku 2010 celkový diskontovaný peňažný tok projektu v období rokov 2012 – 2030 je záporný, ako je znázornené na obrázku 4. Letisko začne generovať kladné peňažné toky prvýkrát v roku 2020, ale dlhé obdobie investície znamená, že kumulatívny peňažný tok by v diskontovanom vyjadrení bol naďalej záporný počas trvania obdobia projekcie.

  Obrázok 4


  Kumulatívne diskontované peňažné toky (v PLN), štúdia MEIP z roku 2012 (bez výdavkov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku)

  [...] |
| --- | --- |

(182)

Takisto ako v prípade štúdie MEIP z roku 2010 celkový diskontovaný peňažný tok projektu v období rokov 2012 – 2030 je záporný, ako je znázornené na obrázku 4. Letisko začne generovať kladné peňažné toky prvýkrát v roku 2020, ale dlhé obdobie investície znamená, že kumulatívny peňažný tok by v diskontovanom vyjadrení bol naďalej záporný počas trvania obdobia projekcie.

Obrázok 4

Kumulatívne diskontované peňažné toky (v PLN), štúdia MEIP z roku 2012 (bez výdavkov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku)

[...]

| (183) | Komisia preto dospela k záveru, že štúdiu MEIP z roku 2012 nemožno považovať za správny test na účely posúdenia, či je rozhodnutie samospráv Gdynia a Kosakowo financovať prestavbu vojenského letiska Gdynia na civilné letisko v súlade so zásadou MEIP. V čase vykonávania štúdie MEIP z roku 2012 už boli prijaté investičné rozhodnutia podielnikov. Komisia sa tiež domnieva, že kapitálové injekcie uskutočnené po vykonaní štúdií MEIP z roku 2012 nemožno považovať za autonómne investičné rozhodnutia prijaté v izolácii, lebo sa týkajú toho istého investičného projektu, ktorý verejní podielnici začali realizovať najneskôr v roku 2010, a štúdia MEIP z roku 2012 vyjadruje len úpravy alebo doplnenia pôvodného projektu. |
| --- | --- |

(183)

Komisia preto dospela k záveru, že štúdiu MEIP z roku 2012 nemožno považovať za správny test na účely posúdenia, či je rozhodnutie samospráv Gdynia a Kosakowo financovať prestavbu vojenského letiska Gdynia na civilné letisko v súlade so zásadou MEIP. V čase vykonávania štúdie MEIP z roku 2012 už boli prijaté investičné rozhodnutia podielnikov. Komisia sa tiež domnieva, že kapitálové injekcie uskutočnené po vykonaní štúdií MEIP z roku 2012 nemožno považovať za autonómne investičné rozhodnutia prijaté v izolácii, lebo sa týkajú toho istého investičného projektu, ktorý verejní podielnici začali realizovať najneskôr v roku 2010, a štúdia MEIP z roku 2012 vyjadruje len úpravy alebo doplnenia pôvodného projektu.

Aktualizácia z novembra 2013

| (184) | Komisia sa takisto domnieva, že zmeny investičného plánu zamerané na tvorbu dodatočných príjmov z predaja pohonných hmôt letiskom (bez externého operátora) a ponuka navigačných služieb sa nemali brať do úvahy pri posudzovaní zlučiteľnosti investície so zásadou MEIP. Poľsko potvrdilo, že tieto možné doplnkové zdroje príjmov neboli zahrnuté do štúdie MEIP z roku 2010 ani do štúdie MEIP z roku 2011, ani do štúdie MEIP z roku 2012 vypracovanej pre letisko Gdynia, lebo v čase prípravy štúdií si verejní podielnici a spoločnosť boli natoľko neistí, či získajú všetky povolenia a koncesie potrebné na poskytovanie takýchto služieb, že tento príjem nezaradili do svojich vlastných projekcií (ani len do optimistického scenára). Keďže v čase vykonávania štúdií MEIP nebolo pravdepodobné získanie potrebných povolení a koncesií, Komisia ich nemôže spätne zohľadniť. |
| --- | --- |

(184)

Komisia sa takisto domnieva, že zmeny investičného plánu zamerané na tvorbu dodatočných príjmov z predaja pohonných hmôt letiskom (bez externého operátora) a ponuka navigačných služieb sa nemali brať do úvahy pri posudzovaní zlučiteľnosti investície so zásadou MEIP. Poľsko potvrdilo, že tieto možné doplnkové zdroje príjmov neboli zahrnuté do štúdie MEIP z roku 2010 ani do štúdie MEIP z roku 2011, ani do štúdie MEIP z roku 2012 vypracovanej pre letisko Gdynia, lebo v čase prípravy štúdií si verejní podielnici a spoločnosť boli natoľko neistí, či získajú všetky povolenia a koncesie potrebné na poskytovanie takýchto služieb, že tento príjem nezaradili do svojich vlastných projekcií (ani len do optimistického scenára). Keďže v čase vykonávania štúdií MEIP nebolo pravdepodobné získanie potrebných povolení a koncesií, Komisia ich nemôže spätne zohľadniť.

Záver

| (185) | Verejné financovanie poskytnuté samosprávami Gdynia a Kosakowo prevádzkovateľovi letiska nie je v súlade so zásadou MEIP. Komisia sa preto domnieva, že predmetným opatrením sa spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. poskytuje hospodárska výhoda, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískala. |
| --- | --- |

(185)

Verejné financovanie poskytnuté samosprávami Gdynia a Kosakowo prevádzkovateľovi letiska nie je v súlade so zásadou MEIP. Komisia sa preto domnieva, že predmetným opatrením sa spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. poskytuje hospodárska výhoda, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískala.

5.1.4.   Selektívnosť

| (186) | Opatrením sa musia „zvýhodňovať určití podnikatelia alebo výroba určitého tovaru“, aby toto opatrenie mohlo byť považované za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. V danom prípade Komisia konštatuje, že kapitálové injekcie sa týkali jedine spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. V zásade sú teda selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(186)

Opatrením sa musia „zvýhodňovať určití podnikatelia alebo výroba určitého tovaru“, aby toto opatrenie mohlo byť považované za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. V danom prípade Komisia konštatuje, že kapitálové injekcie sa týkali jedine spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. V zásade sú teda selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

5.1.5.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (187) | Ak pomoc poskytnutá zo strany členského štátu posilňuje postavenie určitého podnikateľa v porovnaní s ostatnými podnikateľmi konkurujúcimi si na vnútornom trhu, ostatní podnikatelia sa musia považovať za subjekty postihnuté touto pomocou (68). Hospodárska výhoda, ktorá sa opatrením vytvorila, posilňuje hospodárske postavenie prevádzkovateľa letiska, lebo bude môcť začať svoju činnosť bez toho, aby musel znášať prirodzené investičné a prevádzkové náklady. |
| --- | --- |

(187)

Ak pomoc poskytnutá zo strany členského štátu posilňuje postavenie určitého podnikateľa v porovnaní s ostatnými podnikateľmi konkurujúcimi si na vnútornom trhu, ostatní podnikatelia sa musia považovať za subjekty postihnuté touto pomocou (68). Hospodárska výhoda, ktorá sa opatrením vytvorila, posilňuje hospodárske postavenie prevádzkovateľa letiska, lebo bude môcť začať svoju činnosť bez toho, aby musel znášať prirodzené investičné a prevádzkové náklady.

| (188) | Ako sa konštatovalo v časti 5.1.1, prevádzkovanie letiska je hospodárska činnosť. Hospodárska súťaž existuje na jednej strane medzi letiskami, ktoré sa snažia prilákať leteckých dopravcov a zodpovedajúcu leteckú prevádzku (osobnú a nákladnú), a na druhej strane medzi prevádzkovateľmi letísk, ktorí môžu súťažiť medzi sebou, aby im bolo zverené prevádzkovanie daného letiska. Komisia okrem toho zdôrazňuje najmä s ohľadom na nízkonákladových dopravcov, že do hospodárskej súťaže sa môžu dostať aj letiská nachádzajúce sa v rôznych spádových oblastiach a v rôznych členských štátoch, aby prilákali týchto leteckých dopravcov. Komisia poznamenáva, že letisko Gdynia bude vybavovať približne [...] tisíc cestujúcich do roku 2020 a max. 1 milión cestujúcich v roku 2030. |
| --- | --- |

(188)

Ako sa konštatovalo v časti 5.1.1, prevádzkovanie letiska je hospodárska činnosť. Hospodárska súťaž existuje na jednej strane medzi letiskami, ktoré sa snažia prilákať leteckých dopravcov a zodpovedajúcu leteckú prevádzku (osobnú a nákladnú), a na druhej strane medzi prevádzkovateľmi letísk, ktorí môžu súťažiť medzi sebou, aby im bolo zverené prevádzkovanie daného letiska. Komisia okrem toho zdôrazňuje najmä s ohľadom na nízkonákladových dopravcov, že do hospodárskej súťaže sa môžu dostať aj letiská nachádzajúce sa v rôznych spádových oblastiach a v rôznych členských štátoch, aby prilákali týchto leteckých dopravcov. Komisia poznamenáva, že letisko Gdynia bude vybavovať približne [...] tisíc cestujúcich do roku 2020 a max. 1 milión cestujúcich v roku 2030.

| (189) | Ako sa uvádza v bode 40 usmernení pre letectvo z roku 2005, z pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ nemožno vylúčiť ani malé letiská, lebo konkurujú ostatným malým letiskám v snahe pritiahnuť najmä nízkonákladovú a charterovú premávku. Komisia sa domnieva, že môže nastať ovplyvňovanie hospodárskej súťaže a obchodu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(189)

Ako sa uvádza v bode 40 usmernení pre letectvo z roku 2005, z pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ nemožno vylúčiť ani malé letiská, lebo konkurujú ostatným malým letiskám v snahe pritiahnuť najmä nízkonákladovú a charterovú premávku. Komisia sa domnieva, že môže nastať ovplyvňovanie hospodárskej súťaže a obchodu medzi členskými štátmi.

| (190) | Na základe argumentov uvedených v odôvodneniach 187 až 189 vyplýva, že hospodárskou výhodou poskytnutou prevádzkovateľovi letiska Gdynia sa posilňuje jeho postavenie voči konkurentom na trhu poskytovateľov letiskových služieb v rámci Únie. Skúmané verejné financovanie teda narušujú alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(190)

Na základe argumentov uvedených v odôvodneniach 187 až 189 vyplýva, že hospodárskou výhodou poskytnutou prevádzkovateľovi letiska Gdynia sa posilňuje jeho postavenie voči konkurentom na trhu poskytovateľov letiskových služieb v rámci Únie. Skúmané verejné financovanie teda narušujú alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi.

5.1.6.   Záver

| (191) | S ohľadom na argumenty predložené v odôvodneniach 101 až 190 sa Komisia domnieva, že kapitálové injekcie poskytnuté spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Keďže tieto financie už boli spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. sprístupnené, Komisia sa navyše domnieva, že Poľsko porušilo zákaz podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ (69). |
| --- | --- |

(191)

S ohľadom na argumenty predložené v odôvodneniach 101 až 190 sa Komisia domnieva, že kapitálové injekcie poskytnuté spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Keďže tieto financie už boli spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. sprístupnené, Komisia sa navyše domnieva, že Poľsko porušilo zákaz podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ (69).

5.2.   Zlučiteľnosť pomoci

| (192) | Komisia skúmala, či predmetnú pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Ako už bolo opísané, pomoc sa skladá z financovania investičných nákladov spojených so založením letiska Gdynia a prevádzkovými stratami v prvých rokoch prevádzky letiska (t. j. do roku 2019 vrátane podľa obidvoch štúdií MEIP z rokov 2010 a 2012). |
| --- | --- |

(192)

Komisia skúmala, či predmetnú pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Ako už bolo opísané, pomoc sa skladá z financovania investičných nákladov spojených so založením letiska Gdynia a prevádzkovými stratami v prvých rokoch prevádzky letiska (t. j. do roku 2019 vrátane podľa obidvoch štúdií MEIP z rokov 2010 a 2012).

5.2.1.   Uplatniteľnosť usmernení pre letectvo z roku 2014 a 2005

| (193) | V článku 107 ods. 3 ZFEÚ sa stanovuje niekoľko výnimiek zo všeobecného pravidla stanoveného v článku 107 ods. 1 ZFEÚ, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Predmetnú pomoc možno posudzovať na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, v ktorom sa uvádza, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.“ |
| --- | --- |

(193)

V článku 107 ods. 3 ZFEÚ sa stanovuje niekoľko výnimiek zo všeobecného pravidla stanoveného v článku 107 ods. 1 ZFEÚ, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Predmetnú pomoc možno posudzovať na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, v ktorom sa uvádza, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.“

| (194) | V usmerneniach pre letectvo z roku 2005 a v usmerneniach o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti z 31. marca 2014 (ďalej len „usmernenia pre letectvo z roku 2014“) (70) sa v tejto súvislosti stanovujú rámce, podľa ktorých sa posudzuje, či letiská možno uznať za zlučiteľné podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(194)

V usmerneniach pre letectvo z roku 2005 a v usmerneniach o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti z 31. marca 2014 (ďalej len „usmernenia pre letectvo z roku 2014“) (70) sa v tejto súvislosti stanovujú rámce, podľa ktorých sa posudzuje, či letiská možno uznať za zlučiteľné podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

| (195) | Podľa usmernení pre letectvo z roku 2014 sa oznámenie Komisie o určení príslušných pravidiel na posudzovanie nezákonnej štátnej pomoci (71) vzťahuje na nezákonnú investičnú pomoc pre letiská. V tejto súvislosti platí, že ak sa nezákonná investičná pomoc poskytla pred 4. aprílom 2014, Komisia použije pravidlá zlučiteľnosti platné v čase poskytnutia danej nezákonnej investičnej pomoci. Na investičnú pomoc poskytnutú letiskám pred 4. aprílom 2014 teda Komisia použije zásady stanovené v usmerneniach pre letectvo z roku 2005 (72). |
| --- | --- |

(195)

Podľa usmernení pre letectvo z roku 2014 sa oznámenie Komisie o určení príslušných pravidiel na posudzovanie nezákonnej štátnej pomoci (71) vzťahuje na nezákonnú investičnú pomoc pre letiská. V tejto súvislosti platí, že ak sa nezákonná investičná pomoc poskytla pred 4. aprílom 2014, Komisia použije pravidlá zlučiteľnosti platné v čase poskytnutia danej nezákonnej investičnej pomoci. Na investičnú pomoc poskytnutú letiskám pred 4. aprílom 2014 teda Komisia použije zásady stanovené v usmerneniach pre letectvo z roku 2005 (72).

| (196) | Podľa usmernení pre letectvo z roku 2014 sa ustanovenia oznámenia Komisie o určení príslušných pravidiel na posudzovanie nezákonnej štátnej pomoci nemajú vzťahovať na nerozhodnuté prípady nezákonnej prevádzkovej pomoci letiskám poskytnutej pred 4. aprílom 2014. Komisia však použije zásady stanovené v usmerneniach pre letectvo z roku 2014 na všetky prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci letiskám (nerozhodnuté oznámenia a nezákonná neoznámená pomoc), a to aj vtedy, ak pomoc bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014 (73). |
| --- | --- |

(196)

Podľa usmernení pre letectvo z roku 2014 sa ustanovenia oznámenia Komisie o určení príslušných pravidiel na posudzovanie nezákonnej štátnej pomoci nemajú vzťahovať na nerozhodnuté prípady nezákonnej prevádzkovej pomoci letiskám poskytnutej pred 4. aprílom 2014. Komisia však použije zásady stanovené v usmerneniach pre letectvo z roku 2014 na všetky prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci letiskám (nerozhodnuté oznámenia a nezákonná neoznámená pomoc), a to aj vtedy, ak pomoc bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014 (73).

| (197) | Kapitálové injekcie predstavujú nezákonnú štátnu pomoc pre spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. poskytnutú pred 4. aprílom 2014 (pozri odôvodnenie 191). |
| --- | --- |

(197)

Kapitálové injekcie predstavujú nezákonnú štátnu pomoc pre spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. poskytnutú pred 4. aprílom 2014 (pozri odôvodnenie 191).

5.2.2.   Rozlišovanie medzi investičnou a prevádzkovou pomocou

| (198) | S ohľadom na ustanovenia usmernení pre letectvo z roku 2014 spomínané v odôvodneniach 196 – 197 musí Komisia určiť, či dané opatrenie predstavuje nezákonnú investičnú alebo prevádzkovú pomoc. |
| --- | --- |

(198)

S ohľadom na ustanovenia usmernení pre letectvo z roku 2014 spomínané v odôvodneniach 196 – 197 musí Komisia určiť, či dané opatrenie predstavuje nezákonnú investičnú alebo prevádzkovú pomoc.

| (199) | Podľa bodu 25 ods. 18 usmernení pre letectvo z roku 2014 sa investičná pomoc vymedzuje ako „pomoc na financovanie hmotného kapitálového majetku, najmä na pokrytie schodku financovania kapitálových nákladov“. |
| --- | --- |

(199)

Podľa bodu 25 ods. 18 usmernení pre letectvo z roku 2014 sa investičná pomoc vymedzuje ako „pomoc na financovanie hmotného kapitálového majetku, najmä na pokrytie schodku financovania kapitálových nákladov“.

| (200) | Prevádzková pomoc zasa znamená pomoc na pokrytie rozdielu medzi príjmami letiska a jeho prevádzkovými nákladmi, pričom prevádzkové náklady sú vymedzené ako „náklady [...] na poskytovanie leteckých služieb, ktoré zahŕňajú kategórie nákladov ako sú náklady na zamestnancov, zmluvné služby, komunikácie, odpad, energie, údržbu, nájom a správu, ale ktoré nezahŕňajú kapitálové náklady, marketingovú podporu alebo iné stimuly, ktoré letisko poskytuje leteckým spoločnostiam, ani náklady spadajúce do právomoci verejnej politiky“ (74). |
| --- | --- |

(200)

Prevádzková pomoc zasa znamená pomoc na pokrytie rozdielu medzi príjmami letiska a jeho prevádzkovými nákladmi, pričom prevádzkové náklady sú vymedzené ako „náklady [...] na poskytovanie leteckých služieb, ktoré zahŕňajú kategórie nákladov ako sú náklady na zamestnancov, zmluvné služby, komunikácie, odpad, energie, údržbu, nájom a správu, ale ktoré nezahŕňajú kapitálové náklady, marketingovú podporu alebo iné stimuly, ktoré letisko poskytuje leteckým spoločnostiam, ani náklady spadajúce do právomoci verejnej politiky“ (74).

| (201) | Podľa týchto vymedzení sa štátna pomoc pre spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. musí považovať za investičnú pomoc, pokiaľ bola určená na financovanie hmotného kapitálového majetku. Investičnú pomoc predstavuje aj tá časť ročných kapitálových injekcií, ktorá pokrýva straty prevádzkovateľa letiska, ktoré ešte neboli zohľadnené vo výsledku EBITDA (čiže ročné odpisy aktív, nákladov na financovanie atď.) mínus náklady patriace do pôsobnosti verejného poriadku, ako je stanovené v odôvodneniach 102 až 107. |
| --- | --- |

(201)

Podľa týchto vymedzení sa štátna pomoc pre spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. musí považovať za investičnú pomoc, pokiaľ bola určená na financovanie hmotného kapitálového majetku. Investičnú pomoc predstavuje aj tá časť ročných kapitálových injekcií, ktorá pokrýva straty prevádzkovateľa letiska, ktoré ešte neboli zohľadnené vo výsledku EBITDA (čiže ročné odpisy aktív, nákladov na financovanie atď.) mínus náklady patriace do pôsobnosti verejného poriadku, ako je stanovené v odôvodneniach 102 až 107.

| (202) | Na rozdiel od toho časť ročných kapitálových injekcií, ktoré sa použili na pokrytie ročných prevádzkových strát (75) spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o., bez nákladov zahrnutých vo výsledku EBITDA, ktoré sa považujú za náklady patriace do pôsobnosti verejného poriadku, ako je stanovené v odôvodneniach 102 až 107, predstavuje prevádzkovú pomoc pre prevádzkovateľa letiska. |
| --- | --- |

(202)

Na rozdiel od toho časť ročných kapitálových injekcií, ktoré sa použili na pokrytie ročných prevádzkových strát (75) spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o., bez nákladov zahrnutých vo výsledku EBITDA, ktoré sa považujú za náklady patriace do pôsobnosti verejného poriadku, ako je stanovené v odôvodneniach 102 až 107, predstavuje prevádzkovú pomoc pre prevádzkovateľa letiska.

5.2.3.   Investičná pomoc

| (203) | Štátna pomoc na financovanie letiskovej infraštruktúry je zlučiteľná s článkom 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ak spĺňa podmienky stanovené v bode 61 usmernení pre letectvo z roku 2005:






  i) | výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému cieľu spoločného záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť...); |
| --- | --- | --- |

(203)

Štátna pomoc na financovanie letiskovej infraštruktúry je zlučiteľná s článkom 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ak spĺňa podmienky stanovené v bode 61 usmernení pre letectvo z roku 2005:

i)

výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému cieľu spoločného záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť...);

| ii) | infraštruktúra je potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu; |
| --- | --- |

ii)

infraštruktúra je potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu;

| iii) | infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry; |
| --- | --- |

iii)

infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry;

| iv) | prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne; |
| --- | --- |

iv)

prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne;

| v) | pomoc neovplyvňuje rozvoj obchodu tak, že to protirečí záujmu Únie. |
| --- | --- |

v)

pomoc neovplyvňuje rozvoj obchodu tak, že to protirečí záujmu Únie.

| (204) | Podobne ako akékoľvek iné opatrenie štátnej pomoci, aj štátna pomoc letiskám by okrem toho mala mať motivačný účinok, mala by byť nevyhnutná a primeraná sledovanému legitímnemu cieľu, aby bola zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(204)

Podobne ako akékoľvek iné opatrenie štátnej pomoci, aj štátna pomoc letiskám by okrem toho mala mať motivačný účinok, mala by byť nevyhnutná a primeraná sledovanému legitímnemu cieľu, aby bola zlučiteľná s vnútorným trhom.

| (205) | Poľsko sa domnieva, že verejné financovanie projektu prestavby letiska Gdynia spĺňa všetky kritériá pre investičnú pomoc podľa usmernení pre letectvo z roku 2005. |
| --- | --- |

(205)

Poľsko sa domnieva, že verejné financovanie projektu prestavby letiska Gdynia spĺňa všetky kritériá pre investičnú pomoc podľa usmernení pre letectvo z roku 2005.

i)   Výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému cieľu spoločného záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť...)

| (206) | Komisia konštatuje, že región Pomoransko už je účinne pokrytý službami letiska Gdansk, ktoré leží zhruba 25 km od plánovaného nového letiska. |
| --- | --- |

(206)

Komisia konštatuje, že región Pomoransko už je účinne pokrytý službami letiska Gdansk, ktoré leží zhruba 25 km od plánovaného nového letiska.

| (207) | Letisko Gdansk sa nachádza vedľa okružnej cesty Trojmestia, ktorá je súčasťou rýchlostnej cesty S6 a obchádza mestá Gdynia, Sopot a Gdansk a veľkej väčšine obyvateľov Pomoranska poskytuje jednoduchý prístup na letisko. Výstavba nového letiska by nepriniesla podstatné zlepšenie spojenia dokonca ani pre obyvateľov Gdyne, keďže letiská Gdynia aj Gdansk sú od centra Gdyne vzdialené približne 20 – 25 minút cesty autom. |
| --- | --- |

(207)

Letisko Gdansk sa nachádza vedľa okružnej cesty Trojmestia, ktorá je súčasťou rýchlostnej cesty S6 a obchádza mestá Gdynia, Sopot a Gdansk a veľkej väčšine obyvateľov Pomoranska poskytuje jednoduchý prístup na letisko. Výstavba nového letiska by nepriniesla podstatné zlepšenie spojenia dokonca ani pre obyvateľov Gdyne, keďže letiská Gdynia aj Gdansk sú od centra Gdyne vzdialené približne 20 – 25 minút cesty autom.

| (208) | Komisia si takisto všíma, že metropolitné železničné spojenie Trojmestia, ktoré sa v súčasnosti stavia so spolufinancovaním zo štrukturálnych fondov Európskej únie, umožní obyvateľom Gdanska aj Gdyne dopraviť sa z centra svojho mesta na letisko Gdansk približne za 25 minút. Metropolitné železničné spojenie Trojmestia umožní priame alebo nepriame železničné spojenie s letiskom Gdansk aj pre obyvateľov ostatných oblastí Pomoranska. |
| --- | --- |

(208)

Komisia si takisto všíma, že metropolitné železničné spojenie Trojmestia, ktoré sa v súčasnosti stavia so spolufinancovaním zo štrukturálnych fondov Európskej únie, umožní obyvateľom Gdanska aj Gdyne dopraviť sa z centra svojho mesta na letisko Gdansk približne za 25 minút. Metropolitné železničné spojenie Trojmestia umožní priame alebo nepriame železničné spojenie s letiskom Gdansk aj pre obyvateľov ostatných oblastí Pomoranska.

| (209) | Komisia si tiež všíma, že súčasná kapacita letiska Gdansk predstavuje 5 miliónov cestujúcich ročne, pričom skutočný tok cestujúcich v rokoch 2010 – 2013 bol nasledujúci: 2010 – 2,2 milióna, 2011 – 2,5 milióna, 2012 – 2,9 milióna, 2013 – 2,8 milióna. Komisia zároveň poznamenáva, že letisko Gdansk sa v súčasnosti rozširuje na kapacitu 7 miliónov cestujúcich ročne. Táto investícia sa má dokončiť v roku 2015. |
| --- | --- |

(209)

Komisia si tiež všíma, že súčasná kapacita letiska Gdansk predstavuje 5 miliónov cestujúcich ročne, pričom skutočný tok cestujúcich v rokoch 2010 – 2013 bol nasledujúci: 2010 – 2,2 milióna, 2011 – 2,5 milióna, 2012 – 2,9 milióna, 2013 – 2,8 milióna. Komisia zároveň poznamenáva, že letisko Gdansk sa v súčasnosti rozširuje na kapacitu 7 miliónov cestujúcich ročne. Táto investícia sa má dokončiť v roku 2015.

| (210) | Z dopravných prognóz, ktoré Poľsko predložilo pre Pomoransko a použilo ich na vypracovanie štúdie MEIP z roku 2012, navyše vyplýva, že celkový dopyt v regióne bude [...] mil. cestujúcich ročne [...].

  Tabuľka 9


  Dopravné prognózy pre Pomoransko (v miliónoch)















  2013 | 2015 | 2017 | 2019 | 2020 | 2023 | 2026 | 2027 | 2028 | 2030 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,8 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 7,7 |

(210)

Z dopravných prognóz, ktoré Poľsko predložilo pre Pomoransko a použilo ich na vypracovanie štúdie MEIP z roku 2012, navyše vyplýva, že celkový dopyt v regióne bude [...] mil. cestujúcich ročne [...].

Tabuľka 9

Dopravné prognózy pre Pomoransko (v miliónoch)

2013

2015

2017

2019

2020

2023

2026

2027

2028

2030

2,8

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7,7

| (211) | Komisia takisto poznamenáva, že podľa informácií poskytnutých Poľskom sa v hlavnom pláne letiska Gdansk uvažuje o ďalšom rozšírení letiska tak, aby bolo schopné vybaviť viac ako 10 miliónov cestujúcich ročne. V závislosti od vývoja dopravy sa preto v budúcnosti môže prijať rozhodnutie o rozšírení kapacity letiska Gdansk nad 7 miliónov. |
| --- | --- |

(211)

Komisia takisto poznamenáva, že podľa informácií poskytnutých Poľskom sa v hlavnom pláne letiska Gdansk uvažuje o ďalšom rozšírení letiska tak, aby bolo schopné vybaviť viac ako 10 miliónov cestujúcich ročne. V závislosti od vývoja dopravy sa preto v budúcnosti môže prijať rozhodnutie o rozšírení kapacity letiska Gdansk nad 7 miliónov.

| (212) | Z aktualizovanej prognózy (vypracovanej v marci 2013) podľa Poľska vyplýva, že v spádovej oblasti sa očakáva vyšší dopyt ako v dopravných prognózach z roku 2012. Podľa pozmenených prognóz by dopyt v spádovej oblasti v roku 2030 predstavoval 9 miliónov cestujúcich. Aj z tejto prognózy však vyplýva, že letisko Gdansk by stačilo samo osebe aj bez ďalších investícií uspokojiť dopyt v regióne minimálne do roku 2025 (na základe upravených dopravných prognóz opísaných v odôvodnení 63). |
| --- | --- |

(212)

Z aktualizovanej prognózy (vypracovanej v marci 2013) podľa Poľska vyplýva, že v spádovej oblasti sa očakáva vyšší dopyt ako v dopravných prognózach z roku 2012. Podľa pozmenených prognóz by dopyt v spádovej oblasti v roku 2030 predstavoval 9 miliónov cestujúcich. Aj z tejto prognózy však vyplýva, že letisko Gdansk by stačilo samo osebe aj bez ďalších investícií uspokojiť dopyt v regióne minimálne do roku 2025 (na základe upravených dopravných prognóz opísaných v odôvodnení 63).

| (213) | Z informácií, ktoré poskytlo Poľsko, ďalej vyplýva, že súčasná kapacita vzletovej a pristávacej dráhy na letisku Gdansk je 40 – 44 operácií za hodinu, pričom v súčasnosti sa využíva priemerne na 4,7 operácie za hodinu. |
| --- | --- |

(213)

Z informácií, ktoré poskytlo Poľsko, ďalej vyplýva, že súčasná kapacita vzletovej a pristávacej dráhy na letisku Gdansk je 40 – 44 operácií za hodinu, pričom v súčasnosti sa využíva priemerne na 4,7 operácie za hodinu.

| (214) | Na základe informácií poskytnutých Poľskom (pozri odôvodnenia 209 až 213) Komisia poznamenáva, že letisko Gdansk bude v nadchádzajúcich rokoch využité len na 50 – 60 % svojej kapacity. Aj pri rýchlom raste počtu cestujúcich v Pomoransku tak bude letisko Gdansk schopné dlhodobo uspokojovať dopyt leteckých dopravcov aj cestujúcich. |
| --- | --- |

(214)

Na základe informácií poskytnutých Poľskom (pozri odôvodnenia 209 až 213) Komisia poznamenáva, že letisko Gdansk bude v nadchádzajúcich rokoch využité len na 50 – 60 % svojej kapacity. Aj pri rýchlom raste počtu cestujúcich v Pomoransku tak bude letisko Gdansk schopné dlhodobo uspokojovať dopyt leteckých dopravcov aj cestujúcich.

| (215) | Komisia si ďalej všíma, že letisko Gdansk ponúka viac ako 40 vnútroštátnych a medzinárodných miest určenia (spojenia z bodu do bodu, ako aj spojenia s dopravnými uzlami, napríklad Frankfurt, Mníchov, Varšava a Kodaň). |
| --- | --- |

(215)

Komisia si ďalej všíma, že letisko Gdansk ponúka viac ako 40 vnútroštátnych a medzinárodných miest určenia (spojenia z bodu do bodu, ako aj spojenia s dopravnými uzlami, napríklad Frankfurt, Mníchov, Varšava a Kodaň).

| (216) | Ako sa uvádza v odôvodnení 78, Poľsko na jednej strane tvrdí, že rozsah rozšírenia kapacity letiska Gdansk je obmedzený z dôvodov územného plánovania a ochrany životného prostredia. Na druhej strane zas tvrdí, že rozsah rozširovania kapacity letiska Gdansk je neobmedzený. Keďže argumenty týkajúce sa obmedzených možností rozšírenia kapacity si protirečia a nie sú ničím podložené, Komisia sa domnieva, že na ich nemôže zakladať svoje posúdenie. |
| --- | --- |

(216)

Ako sa uvádza v odôvodnení 78, Poľsko na jednej strane tvrdí, že rozsah rozšírenia kapacity letiska Gdansk je obmedzený z dôvodov územného plánovania a ochrany životného prostredia. Na druhej strane zas tvrdí, že rozsah rozširovania kapacity letiska Gdansk je neobmedzený. Keďže argumenty týkajúce sa obmedzených možností rozšírenia kapacity si protirečia a nie sú ničím podložené, Komisia sa domnieva, že na ich nemôže zakladať svoje posúdenie.

| (217) | Komisia nie je presvedčená, že vytvorenie ďalšieho letiska v Pomoransku by prispelo k rozvoju regiónu vzhľadom na voľnú kapacitu letiska Gdansk, ktorá nebude plne využitá ani z dlhodobého hľadiska, a vzhľadom na plán ďalšieho rozšírenia kapacity letiska v prípade dlhodobej potreby. Komisia podotýka, že vďaka letisku Gdansk je Pomoransko už dobre prepojené a nové letisko nezlepší spojenia v tomto regióne. |
| --- | --- |

(217)

Komisia nie je presvedčená, že vytvorenie ďalšieho letiska v Pomoransku by prispelo k rozvoju regiónu vzhľadom na voľnú kapacitu letiska Gdansk, ktorá nebude plne využitá ani z dlhodobého hľadiska, a vzhľadom na plán ďalšieho rozšírenia kapacity letiska v prípade dlhodobej potreby. Komisia podotýka, že vďaka letisku Gdansk je Pomoransko už dobre prepojené a nové letisko nezlepší spojenia v tomto regióne.

| (218) | Komisia zároveň poznamenáva, že z obchodného modelu pre letisko Gdynia vyplýva, že by konkurenčne bojovalo s letiskom Gdansk o cestujúcich na trhoch nízkonákladových dopravcov, charterovej dopravy a všeobecného letectva. Okrem toho vytvorenie nového letiska, ktoré má slúžiť ako záložné, núdzové letisko, nie je dôvodom na investíciu takéhoto rozsahu na letisku Gdynia. |
| --- | --- |

(218)

Komisia zároveň poznamenáva, že z obchodného modelu pre letisko Gdynia vyplýva, že by konkurenčne bojovalo s letiskom Gdansk o cestujúcich na trhoch nízkonákladových dopravcov, charterovej dopravy a všeobecného letectva. Okrem toho vytvorenie nového letiska, ktoré má slúžiť ako záložné, núdzové letisko, nie je dôvodom na investíciu takéhoto rozsahu na letisku Gdynia.

| (219) | Ako sa uvádza v odôvodnení 77, Poľsko sa odvoláva na Stratégiu rozvoja regionálnej dopravy v Pomoransku na roky 2007 – 2020, z ktorej podľa Poľska vyplýva potreba vybudovať sieť úzko spolupracujúcich letísk, ktoré by obsluhovali región Pomoranska. |
| --- | --- |

(219)

Ako sa uvádza v odôvodnení 77, Poľsko sa odvoláva na Stratégiu rozvoja regionálnej dopravy v Pomoransku na roky 2007 – 2020, z ktorej podľa Poľska vyplýva potreba vybudovať sieť úzko spolupracujúcich letísk, ktoré by obsluhovali región Pomoranska.

| (220) | Komisia však poznamenáva, že v Stratégii rozvoja regionálnej dopravy v Pomoransku na roky 2007 – 2020 sú predstavené len možné strategické smery, v ktorých sa môže alebo by sa mala rozvíjať doprava v regióne. Závery pre letisko Gdynia sú len veľmi všeobecného rázu. V tomto dokumente sa navyše nestanovujú žiadne vykonávacie kroky, ktoré by zabezpečovali využitie letiska Gdynia pre civilné letectvo. Nevyplývajú z neho ani žiadne záväzky súvisiace s týmto cieľom. Naopak, v dokumente sa zdôrazňuje, že „plány rozvoja komerčných aktivít na letiskách Gdynia-Kosakowo alebo Slupsk-Redzikowo by sa mali primárne zamerať na kapacitu, ktorá je ekonomicky životaschopná a uspokojí existujúci dopyt a možnosť vybavovania nákladnej dopravy v prípadoch, keď by to bolo ziskové“. |
| --- | --- |

(220)

Komisia však poznamenáva, že v Stratégii rozvoja regionálnej dopravy v Pomoransku na roky 2007 – 2020 sú predstavené len možné strategické smery, v ktorých sa môže alebo by sa mala rozvíjať doprava v regióne. Závery pre letisko Gdynia sú len veľmi všeobecného rázu. V tomto dokumente sa navyše nestanovujú žiadne vykonávacie kroky, ktoré by zabezpečovali využitie letiska Gdynia pre civilné letectvo. Nevyplývajú z neho ani žiadne záväzky súvisiace s týmto cieľom. Naopak, v dokumente sa zdôrazňuje, že „plány rozvoja komerčných aktivít na letiskách Gdynia-Kosakowo alebo Slupsk-Redzikowo by sa mali primárne zamerať na kapacitu, ktorá je ekonomicky životaschopná a uspokojí existujúci dopyt a možnosť vybavovania nákladnej dopravy v prípadoch, keď by to bolo ziskové“.

| (221) | Veľmi všeobecné je aj vyhlásenie o zámere podpísané 29. apríla 2005 ministerstvom národnej obrany, ministerstvom dopravy, letiskom Gdansk a rôznymi regionálnymi orgánmi (uvedené v odôvodnení 21 toho rozhodnutia). Uvádza sa v ňom len zámer priviesť civilné letectvo na vojenské letisko v Kosakowe. |
| --- | --- |

(221)

Veľmi všeobecné je aj vyhlásenie o zámere podpísané 29. apríla 2005 ministerstvom národnej obrany, ministerstvom dopravy, letiskom Gdansk a rôznymi regionálnymi orgánmi (uvedené v odôvodnení 21 toho rozhodnutia). Uvádza sa v ňom len zámer priviesť civilné letectvo na vojenské letisko v Kosakowe.

| (222) | Komisia zároveň poznamenáva, že vojvoda Pomoranska spolu so starostami Gdanska a Sopotu (dvoch z troch najväčších miest v regióne a podielnikov v letisku Gdansk) vydali písomné vyhlásenie v nadväznosti na prijatie rozhodnutia 2014/883/EÚ. V tomto vyhlásení uviedli, že list z 29. apríla 2005 nepodpisovali so zámerom začať výstavbu nového letiska v Gdyni. Podľa tohto vyhlásenia bolo vyhlásenie o zámere podpísané len na účely ochrany infraštruktúry existujúceho vojenského letiska pre budúcu spoluprácu tohto vojenského letiska s letiskom Gdansk. Letisko Gdynia by v tejto súvislosti mohlo obsluhovať len všeobecnú leteckú premávku. |
| --- | --- |

(222)

Komisia zároveň poznamenáva, že vojvoda Pomoranska spolu so starostami Gdanska a Sopotu (dvoch z troch najväčších miest v regióne a podielnikov v letisku Gdansk) vydali písomné vyhlásenie v nadväznosti na prijatie rozhodnutia 2014/883/EÚ. V tomto vyhlásení uviedli, že list z 29. apríla 2005 nepodpisovali so zámerom začať výstavbu nového letiska v Gdyni. Podľa tohto vyhlásenia bolo vyhlásenie o zámere podpísané len na účely ochrany infraštruktúry existujúceho vojenského letiska pre budúcu spoluprácu tohto vojenského letiska s letiskom Gdansk. Letisko Gdynia by v tejto súvislosti mohlo obsluhovať len všeobecnú leteckú premávku.

| (223) | Miestne úrady súčasne zdôraznili, že rozhodnutie o zriadení letiska Gdynia bolo nezávislé rozhodnutie samospráv Gdynia a Kosakowo, ktoré boli opakovane informované, že táto investícia je hospodársky bezdôvodná. |
| --- | --- |

(223)

Miestne úrady súčasne zdôraznili, že rozhodnutie o zriadení letiska Gdynia bolo nezávislé rozhodnutie samospráv Gdynia a Kosakowo, ktoré boli opakovane informované, že táto investícia je hospodársky bezdôvodná.

| (224) | Listom zo 6. augusta 2013 Poľsko oznámilo, že podielnici letiska Gdansk (vrátane Gdyne) sa 30. júla 2013 (t. j. po začatí formálneho vyšetrovacieho konania) rozhodli vytvoriť pracovnú skupinu, ktorá mala analyzovať možné scenáre spolupráce letísk Gdynia a Gdansk. Listom z 30. októbra 2013 (poskytnutým Komisii 4. novembra 2013) starosta Gdyne oznamuje, že pracovná skupina odporúčala podielnikom letiska Gdansk zlúčenie dvoch pomoranských letísk (letisko Gdansk by prevzalo letisko Gdynia). Starosta zároveň uviedol, že podrobnosti takejto fúzie sa ešte analyzujú. |
| --- | --- |

(224)

Listom zo 6. augusta 2013 Poľsko oznámilo, že podielnici letiska Gdansk (vrátane Gdyne) sa 30. júla 2013 (t. j. po začatí formálneho vyšetrovacieho konania) rozhodli vytvoriť pracovnú skupinu, ktorá mala analyzovať možné scenáre spolupráce letísk Gdynia a Gdansk. Listom z 30. októbra 2013 (poskytnutým Komisii 4. novembra 2013) starosta Gdyne oznamuje, že pracovná skupina odporúčala podielnikom letiska Gdansk zlúčenie dvoch pomoranských letísk (letisko Gdansk by prevzalo letisko Gdynia). Starosta zároveň uviedol, že podrobnosti takejto fúzie sa ešte analyzujú.

| (225) | Podľa názoru Komisie bolo vytvorenie pracovnej skupiny vynútené jedine začatím formálneho vyšetrovacieho konania a nemožno ho vnímať ako dôkaz uskutočňovania regionálnej dopravnej stratégie. Treba tiež zdôrazniť, že Komisia nebola informovaná o žiadnych predchádzajúcich ani nasledujúcich úkonoch týkajúcich sa spolupráce medzi danými dvoma pomoranskými letiskami. Komisia si takisto všíma, že spolupráca medzi letiskom Gdynia a letiskom Gdansk v rámci siete by neodstránila duplicitnú infraštruktúru, ktorá nemá opodstatnenie z hľadiska skutočných dopravných potrieb. |
| --- | --- |

(225)

Podľa názoru Komisie bolo vytvorenie pracovnej skupiny vynútené jedine začatím formálneho vyšetrovacieho konania a nemožno ho vnímať ako dôkaz uskutočňovania regionálnej dopravnej stratégie. Treba tiež zdôrazniť, že Komisia nebola informovaná o žiadnych predchádzajúcich ani nasledujúcich úkonoch týkajúcich sa spolupráce medzi danými dvoma pomoranskými letiskami. Komisia si takisto všíma, že spolupráca medzi letiskom Gdynia a letiskom Gdansk v rámci siete by neodstránila duplicitnú infraštruktúru, ktorá nemá opodstatnenie z hľadiska skutočných dopravných potrieb.

| (226) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že výsledkom investície na letisku Gdynia bude len duplicitná infraštruktúra v regióne, ktorá nie je v súlade s jasne vymedzeným cieľom spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(226)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že výsledkom investície na letisku Gdynia bude len duplicitná infraštruktúra v regióne, ktorá nie je v súlade s jasne vymedzeným cieľom spoločného záujmu.

ii)   Infraštruktúra je potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu

| (227) | Ako sa uvádza v odôvodneniach 206 až 226, Komisia sa domnieva, že spádová oblasť letiska Gdynia je a bude účinne pokrytá letiskom Gdansk. Obidve letiská by navyše uplatňovali podobný obchodný model a zameriavali sa najmä na nízkonákladových dopravcov a charterové lety. |
| --- | --- |

(227)

Ako sa uvádza v odôvodneniach 206 až 226, Komisia sa domnieva, že spádová oblasť letiska Gdynia je a bude účinne pokrytá letiskom Gdansk. Obidve letiská by navyše uplatňovali podobný obchodný model a zameriavali sa najmä na nízkonákladových dopravcov a charterové lety.

| (228) | Keďže neexistuje jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu, Komisia sa domnieva, že danú infraštruktúru nemožno považovať za potrebnú a primeranú cieľu spoločného záujmu (pozri aj odôvodnenie 226). |
| --- | --- |

(228)

Keďže neexistuje jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu, Komisia sa domnieva, že danú infraštruktúru nemožno považovať za potrebnú a primeranú cieľu spoločného záujmu (pozri aj odôvodnenie 226).

iii)   Infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry

| (229) | Ako sa uvádza v bode i), letisko Gdynia leží len 25 km od existujúceho letiska Gdansk a tieto dve letiská majú rovnakú spádovú oblasť a podobný obchodný model. |
| --- | --- |

(229)

Ako sa uvádza v bode i), letisko Gdynia leží len 25 km od existujúceho letiska Gdansk a tieto dve letiská majú rovnakú spádovú oblasť a podobný obchodný model.

| (230) | Letisko Gdansk sa v súčasnosti využíva na menej ako 60 % svojej kapacity. So zreteľom na investície, ktoré sa v súčasnosti realizujú, letisko Gdansk stačí zvládať dopyt v regióne najmenej do rokov 2025 – 2028, v závislosti od použitých prognóz, a jeho ďalšie rozšírenie je uskutočniteľné. |
| --- | --- |

(230)

Letisko Gdansk sa v súčasnosti využíva na menej ako 60 % svojej kapacity. So zreteľom na investície, ktoré sa v súčasnosti realizujú, letisko Gdansk stačí zvládať dopyt v regióne najmenej do rokov 2025 – 2028, v závislosti od použitých prognóz, a jeho ďalšie rozšírenie je uskutočniteľné.

| (231) | Komisia tiež konštatuje, že v obchodnom pláne pre letisko Gdynia sa uvádza, že letisko by generovalo zhruba [80 – 90] % svojich príjmov z obsluhy nízkonákladových a charterových dopravcov. To znamená, že by sa zameriavalo na trhy, ktoré predstavujú hlavný predmet činnosti letiska Gdansk. |
| --- | --- |

(231)

Komisia tiež konštatuje, že v obchodnom pláne pre letisko Gdynia sa uvádza, že letisko by generovalo zhruba [80 – 90] % svojich príjmov z obsluhy nízkonákladových a charterových dopravcov. To znamená, že by sa zameriavalo na trhy, ktoré predstavujú hlavný predmet činnosti letiska Gdansk.

| (232) | V tejto súvislosti Komisia takisto uvádza, že Poľsko neposkytlo žiadny dôkaz o možnej spolupráci medzi obidvoma letiskami (pozri aj odôvodnenia 224 a 225). |
| --- | --- |

(232)

V tejto súvislosti Komisia takisto uvádza, že Poľsko neposkytlo žiadny dôkaz o možnej spolupráci medzi obidvoma letiskami (pozri aj odôvodnenia 224 a 225).

| (233) | Plány týkajúce sa generovania príjmov z iných leteckých a iných ako leteckých činností (výroba a služby) by samy osebe aj tak nepostačovali na pokrytie vysokých prevádzkových nákladov spojených s prevádzkou letiska Gdynia. |
| --- | --- |

(233)

Plány týkajúce sa generovania príjmov z iných leteckých a iných ako leteckých činností (výroba a služby) by samy osebe aj tak nepostačovali na pokrytie vysokých prevádzkových nákladov spojených s prevádzkou letiska Gdynia.

| (234) | Komisia sa preto domnieva, že letisko Gdynia neponúka uspokojivé strednodobé vyhliadky na využitie. |
| --- | --- |

(234)

Komisia sa preto domnieva, že letisko Gdynia neponúka uspokojivé strednodobé vyhliadky na využitie.

iv)   Prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne

| (235) | Poľsko potvrdilo, že všetci potenciálni používatelia by mali rovnaký a nediskriminačný prístup k letiskovej infraštruktúre bez akejkoľvek komerčne bezdôvodnej diskriminácie. |
| --- | --- |

(235)

Poľsko potvrdilo, že všetci potenciálni používatelia by mali rovnaký a nediskriminačný prístup k letiskovej infraštruktúre bez akejkoľvek komerčne bezdôvodnej diskriminácie.

v)   Pomoc neovplyvňuje rozvoj obchodu tak, že to protirečí spoločnému záujmu

| (236) | Komisia poznamenáva, že Poľsko nepredložilo žiadny dôkaz, že letiská Gdynia a Gdansk by vytvorili spolupracujúci letecký uzol. Z logiky veci vyplýva, že tieto dve letiská by si v podstate museli konkurovať, aby prilákali v zásade rovnakých cestujúcich. |
| --- | --- |

(236)

Komisia poznamenáva, že Poľsko nepredložilo žiadny dôkaz, že letiská Gdynia a Gdansk by vytvorili spolupracujúci letecký uzol. Z logiky veci vyplýva, že tieto dve letiská by si v podstate museli konkurovať, aby prilákali v zásade rovnakých cestujúcich.

| (237) | Komisia ďalej poznamenáva, že obchodný plán letiska Gdynia (v ktorom zhruba [80 – 90] % príjmov generujú nízkonákladové a charterové lety) a rozsah investície (napr. terminál s kapacitou 0,5 milióna cestujúcich ročne, ktorý sa má v budúcnosti rozšíriť) nepotvrdzujú tvrdenie, že letisko Gdynia by sa zameriavalo na premávku v rámci všeobecného letectva a poskytovalo by služby jedine alebo prevažne pre sektor všeobecného letectva. |
| --- | --- |

(237)

Komisia ďalej poznamenáva, že obchodný plán letiska Gdynia (v ktorom zhruba [80 – 90] % príjmov generujú nízkonákladové a charterové lety) a rozsah investície (napr. terminál s kapacitou 0,5 milióna cestujúcich ročne, ktorý sa má v budúcnosti rozšíriť) nepotvrdzujú tvrdenie, že letisko Gdynia by sa zameriavalo na premávku v rámci všeobecného letectva a poskytovalo by služby jedine alebo prevažne pre sektor všeobecného letectva.

| (238) | Vzhľadom na uvedené a na skutočnosť, že obidve letiská by sa sústredili na nízkonákladových dopravcov a charterové lety, sa Komisia domnieva, že pomoc je určená pre letisko, ktoré by bolo priamym konkurentom iného letiska v rovnakej spádovej oblasti, v ktorej však nie je dopyt po letiskových službách, ktoré by existujúce letisko nebolo schopné uspokojiť. |
| --- | --- |

(238)

Vzhľadom na uvedené a na skutočnosť, že obidve letiská by sa sústredili na nízkonákladových dopravcov a charterové lety, sa Komisia domnieva, že pomoc je určená pre letisko, ktoré by bolo priamym konkurentom iného letiska v rovnakej spádovej oblasti, v ktorej však nie je dopyt po letiskových službách, ktoré by existujúce letisko nebolo schopné uspokojiť.

| (239) | Komisia sa preto domnieva, že predmetná pomoc by ovplyvnila obchod v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom. Tento záver umocňuje aj neexistencia cieľa spoločného záujmu, ktorý by pomoc mala dosiahnuť. |
| --- | --- |

(239)

Komisia sa preto domnieva, že predmetná pomoc by ovplyvnila obchod v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom. Tento záver umocňuje aj neexistencia cieľa spoločného záujmu, ktorý by pomoc mala dosiahnuť.

vi)   Nevyhnutnosť pomoci a stimulačný účinok

| (240) | Na základe údajov, ktoré Poľsko poskytlo, sa Komisia domnieva, že investičné náklady môžu byť nižšie ako náklady na výstavbu iných porovnateľných regionálnych letísk v Poľsku. Dôvodom je najmä využívanie existujúcej infraštruktúry na vojenskom letisku. Poľsko však tvrdí, že prevádzkovateľ letiska by investíciu bez pomoci nerealizoval. |
| --- | --- |

(240)

Na základe údajov, ktoré Poľsko poskytlo, sa Komisia domnieva, že investičné náklady môžu byť nižšie ako náklady na výstavbu iných porovnateľných regionálnych letísk v Poľsku. Dôvodom je najmä využívanie existujúcej infraštruktúry na vojenskom letisku. Poľsko však tvrdí, že prevádzkovateľ letiska by investíciu bez pomoci nerealizoval.

| (241) | Komisia ďalej konštatuje, že dlhé obdobie potrebné na dosiahnutie prahu rentability pri tomto type investície znamená, že verejné financovanie môže byť potrebné na to, aby zmenilo správanie príjemcu tak, aby v investícii pokračoval. Keďže očakávanú ziskovosť investičného projektu nie je možné určiť (odôvodnenie 185) a investor v trhovom hospodárstve by takýto projekt nerealizoval, je skutočne pravdepodobné, že pomoc mení správanie prevádzkovateľa letiska. |
| --- | --- |

(241)

Komisia ďalej konštatuje, že dlhé obdobie potrebné na dosiahnutie prahu rentability pri tomto type investície znamená, že verejné financovanie môže byť potrebné na to, aby zmenilo správanie príjemcu tak, aby v investícii pokračoval. Keďže očakávanú ziskovosť investičného projektu nie je možné určiť (odôvodnenie 185) a investor v trhovom hospodárstve by takýto projekt nerealizoval, je skutočne pravdepodobné, že pomoc mení správanie prevádzkovateľa letiska.

| (242) | Keďže však neexistuje jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu, Komisia dospela k záveru, že pomoc nemožno považovať za potrebnú ani primeranú tomuto cieľu. |
| --- | --- |

(242)

Keďže však neexistuje jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu, Komisia dospela k záveru, že pomoc nemožno považovať za potrebnú ani primeranú tomuto cieľu.

| (243) | Komisia sa preto domnieva, že investičná pomoc samospráv Gdynia a Kosakowo pre spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. nespĺňa požiadavky usmernení pre letectvo z roku 2005 a nemôže byť považovaná za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(243)

Komisia sa preto domnieva, že investičná pomoc samospráv Gdynia a Kosakowo pre spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. nespĺňa požiadavky usmernení pre letectvo z roku 2005 a nemôže byť považovaná za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

5.2.4.   Prevádzková pomoc

| (244) | Komisia pri posúdení prevádzkovej pomoci v odôvodnení 227 v rozhodnutí 2014/883/EÚ vychádza z konštatovania, že „poskytnutie prevádzkovej pomoci na zabezpečenie fungovania investičného projektu, ktorý využíva nezlučiteľnú investičnú pomoc, je vo svojej podstate nezlučiteľné s vnútorným trhom“. Letisko Gdynia by bez nezlučiteľnej investičnej pomoci neexistovalo, lebo je plne financované z tejto pomoci, a prevádzková pomoc nemôže byť poskytnutá na neexistujúcu letiskovú infraštruktúru. |
| --- | --- |

(244)

Komisia pri posúdení prevádzkovej pomoci v odôvodnení 227 v rozhodnutí 2014/883/EÚ vychádza z konštatovania, že „poskytnutie prevádzkovej pomoci na zabezpečenie fungovania investičného projektu, ktorý využíva nezlučiteľnú investičnú pomoc, je vo svojej podstate nezlučiteľné s vnútorným trhom“. Letisko Gdynia by bez nezlučiteľnej investičnej pomoci neexistovalo, lebo je plne financované z tejto pomoci, a prevádzková pomoc nemôže byť poskytnutá na neexistujúcu letiskovú infraštruktúru.

| (245) | Tento záver vyplývajúci z usmernení pre letectvo z roku 2005 je rovnako platný aj podľa usmernení pre letectvo z roku 2014 a postačuje na konštatovanie, že prevádzková pomoc poskytnutá prevádzkovateľovi letiska je nezlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(245)

Tento záver vyplývajúci z usmernení pre letectvo z roku 2005 je rovnako platný aj podľa usmernení pre letectvo z roku 2014 a postačuje na konštatovanie, že prevádzková pomoc poskytnutá prevádzkovateľovi letiska je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

| (246) | Zjavne nie je splnená prvá podmienka zlučiteľnosti stanovená v usmerneniach pre letectvo z roku 2014, podľa ktorej prevádzkovú pomoc možno považovať za zlučiteľnú, ak prispieva k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu v podobe zvýšenia mobility občanov Únie a spojenia regiónov, prípadne napomáha regionálny rozvoj, keďže predmetná prevádzková pomoc je zameraná na fungovanie letiska postaveného výhradne z investičnej pomoci, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(246)

Zjavne nie je splnená prvá podmienka zlučiteľnosti stanovená v usmerneniach pre letectvo z roku 2014, podľa ktorej prevádzkovú pomoc možno považovať za zlučiteľnú, ak prispieva k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu v podobe zvýšenia mobility občanov Únie a spojenia regiónov, prípadne napomáha regionálny rozvoj, keďže predmetná prevádzková pomoc je zameraná na fungovanie letiska postaveného výhradne z investičnej pomoci, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

| (247) | Komisia sa preto domnieva, že odôvodnenia 203 a nasl. (v ktorých je preukázané, že investičná pomoc poskytnutá spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. nespĺňa jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu z dôvodu duplicity letiskovej infraštruktúry, a je teda nezlučiteľná s vnútorným trhom podľa usmernení pre letectvo z roku 2005) preukazujú aj to, že prevádzková pomoc poskytnutá spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. je rovnako nezlučiteľná s vnútorným trhom, ako už bolo konštatované v rozhodnutí 2014/883/EÚ. Výsledkom prevádzkovej pomoci poskytnutej spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. (podobne ako investičnej pomoci) bude len duplicita letiskovej infraštruktúry v regióne, ktorý už podľa všetkého má zabezpečenú dobrú obslužnosť nepreťaženým letiskom. Pomoc teda neprispieva k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(247)

Komisia sa preto domnieva, že odôvodnenia 203 a nasl. (v ktorých je preukázané, že investičná pomoc poskytnutá spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. nespĺňa jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu z dôvodu duplicity letiskovej infraštruktúry, a je teda nezlučiteľná s vnútorným trhom podľa usmernení pre letectvo z roku 2005) preukazujú aj to, že prevádzková pomoc poskytnutá spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. je rovnako nezlučiteľná s vnútorným trhom, ako už bolo konštatované v rozhodnutí 2014/883/EÚ. Výsledkom prevádzkovej pomoci poskytnutej spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. (podobne ako investičnej pomoci) bude len duplicita letiskovej infraštruktúry v regióne, ktorý už podľa všetkého má zabezpečenú dobrú obslužnosť nepreťaženým letiskom. Pomoc teda neprispieva k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu.

| (248) | V záujme úplnosti Komisia poznamenáva, že k rovnakému záveru by dospela aj vtedy, keby prevádzkovú pomoc posudzovala podľa pravidiel regionálnej pomoci, ako navrhlo Poľsko. V takom prípade by Komisia musela zohľadniť, že letisko Gdynia leží v znevýhodnenom regióne, na ktorý sa vzťahuje výnimka stanovená v článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, takže Komisia by musela posúdiť, či sa daná prevádzková pomoc môže považovať za zlučiteľnú podľa usmernení pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(248)

V záujme úplnosti Komisia poznamenáva, že k rovnakému záveru by dospela aj vtedy, keby prevádzkovú pomoc posudzovala podľa pravidiel regionálnej pomoci, ako navrhlo Poľsko. V takom prípade by Komisia musela zohľadniť, že letisko Gdynia leží v znevýhodnenom regióne, na ktorý sa vzťahuje výnimka stanovená v článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, takže Komisia by musela posúdiť, či sa daná prevádzková pomoc môže považovať za zlučiteľnú podľa usmernení pre regionálnu pomoc.

| (249) | Podľa bodu 76 usmernení pre regionálnu pomoc sa prevádzková pomoc v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje výnimka v článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, môže poskytnúť za predpokladu, že sú splnené tieto kumulatívne kritériá: i) pomoc je odôvodnená z hľadiska prínosu pre regionálny rozvoj a charakter regiónu a ii) jej úroveň je úmerná znevýhodneniam, ktoré sa usiluje zmierniť. |
| --- | --- |

(249)

Podľa bodu 76 usmernení pre regionálnu pomoc sa prevádzková pomoc v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje výnimka v článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, môže poskytnúť za predpokladu, že sú splnené tieto kumulatívne kritériá: i) pomoc je odôvodnená z hľadiska prínosu pre regionálny rozvoj a charakter regiónu a ii) jej úroveň je úmerná znevýhodneniam, ktoré sa usiluje zmierniť.

| (250) | Poľsko zastáva názor, že prevádzková pomoc je zlučiteľná s bodom 76 usmernení pre regionálnu pomoc (pozri odôvodnenia 95 až 97). |
| --- | --- |

(250)

Poľsko zastáva názor, že prevádzková pomoc je zlučiteľná s bodom 76 usmernení pre regionálnu pomoc (pozri odôvodnenia 95 až 97).

| (251) | Keďže Pomoransko už je pokryté letiskom Gdansk a nové letisko nezlepší spojenie s týmto regiónom, Komisia by nemohla vyvodiť záver, že pomoc by prispela k regionálnemu rozvoju. |
| --- | --- |

(251)

Keďže Pomoransko už je pokryté letiskom Gdansk a nové letisko nezlepší spojenie s týmto regiónom, Komisia by nemohla vyvodiť záver, že pomoc by prispela k regionálnemu rozvoju.

| (252) | Komisia sa preto domnieva, že túto prevádzkovú pomoc nemožno považovať za úmernú znevýhodneniam, ktoré sa usiluje zmierniť, lebo Pomoransko podľa všetkého nemá žiadne znevýhodnenia z hľadiska spojenia. |
| --- | --- |

(252)

Komisia sa preto domnieva, že túto prevádzkovú pomoc nemožno považovať za úmernú znevýhodneniam, ktoré sa usiluje zmierniť, lebo Pomoransko podľa všetkého nemá žiadne znevýhodnenia z hľadiska spojenia.

| (253) | Komisia by navyše zastávala názor, že posudzovaná prevádzková pomoc bola pridelená na financovanie vopred určenej skupiny výdavkov. S ohľadom na to, ako Komisia vyhodnotila obchodný plán letiska Gdynia a výšku prognózovaných príjmov a nákladov uvedenú v časti 5.1.3, nemožno dospieť k záveru, že pomoc by bola obmedzená na nevyhnutné minimum a poskytnutá na prechodné obdobie a degresívne. Prechodný a degresívny charakter pomoci nemožno zaručiť najmä s ohľadom na neistoty týkajúce sa očakávanej ziskovosti prevádzkovateľa letiska (pozri kapitolu o existencii pomoci). |
| --- | --- |

(253)

Komisia by navyše zastávala názor, že posudzovaná prevádzková pomoc bola pridelená na financovanie vopred určenej skupiny výdavkov. S ohľadom na to, ako Komisia vyhodnotila obchodný plán letiska Gdynia a výšku prognózovaných príjmov a nákladov uvedenú v časti 5.1.3, nemožno dospieť k záveru, že pomoc by bola obmedzená na nevyhnutné minimum a poskytnutá na prechodné obdobie a degresívne. Prechodný a degresívny charakter pomoci nemožno zaručiť najmä s ohľadom na neistoty týkajúce sa očakávanej ziskovosti prevádzkovateľa letiska (pozri kapitolu o existencii pomoci).

| (254) | Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc pre spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o., ktorú poskytli samosprávy Gdynia a Kosakowo, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, lebo jej cieľom je zabezpečiť prevádzku letiska, ktoré existuje len z dôvodu tejto nezlučiteľnej investičnej pomoci a výsledkom je (podobne ako pri investičnej pomoci) len duplicitná letisková infraštruktúra. |
| --- | --- |

(254)

Komisia sa preto domnieva, že prevádzková pomoc pre spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o., ktorú poskytli samosprávy Gdynia a Kosakowo, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, lebo jej cieľom je zabezpečiť prevádzku letiska, ktoré existuje len z dôvodu tejto nezlučiteľnej investičnej pomoci a výsledkom je (podobne ako pri investičnej pomoci) len duplicitná letisková infraštruktúra.

5.2.5.   Záver o otázke zlučiteľnosti

| (255) | Komisia teda dospela k záveru, že štátna pomoc poskytnutá spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. je nezlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(255)

Komisia teda dospela k záveru, že štátna pomoc poskytnutá spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

| (256) | Komisia nepozná žiadne ustanovenie týkajúce sa zlučiteľnosti s vnútorným trhom, na základe ktorého by bolo možné predmetnú pomoc posúdiť ako zlučiteľnú so zmluvou. Ani Poľsko sa neodvoláva na žiadne ustanovenie týkajúce sa zlučiteľnosti s vnútorným trhom a neposkytlo žiadne podstatné argumenty, ktoré by umožnili Komisii pokladať túto pomoc za zlučiteľnú. |
| --- | --- |

(256)

Komisia nepozná žiadne ustanovenie týkajúce sa zlučiteľnosti s vnútorným trhom, na základe ktorého by bolo možné predmetnú pomoc posúdiť ako zlučiteľnú so zmluvou. Ani Poľsko sa neodvoláva na žiadne ustanovenie týkajúce sa zlučiteľnosti s vnútorným trhom a neposkytlo žiadne podstatné argumenty, ktoré by umožnili Komisii pokladať túto pomoc za zlučiteľnú.

| (257) | Investičná a prevádzková pomoc, ktorú Poľsko poskytlo alebo plánuje poskytnúť spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o., je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Poľsko neoprávnene poskytlo pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(257)

Investičná a prevádzková pomoc, ktorú Poľsko poskytlo alebo plánuje poskytnúť spoločnosti Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o., je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Poľsko neoprávnene poskytlo pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.

6.   VRÁTENIE POMOCI

| (258) | V súlade so ZFEÚ a ustálenou judikatúrou Súdneho dvora je Komisia príslušná rozhodnúť, že daný členský štát musí pomoc zrušiť alebo pozmeniť, ak Komisia zistí, že pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom (76). Súdny dvor takisto opakovane rozhodol, že povinnosť štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, má za cieľ znovu obnoviť predtým existujúcu situáciu (77). Súdny dvor v tejto súvislosti uviedol, že tento cieľ je dosiahnutý, keď príjemca vráti sumy poskytnuté formou neoprávnenej pomoci, čím stratí výhodu, ktorú mal oproti svojim konkurentom na trhu, a obnoví sa situácia, aká existovala pred vyplatením pomoci (78). |
| --- | --- |

(258)

V súlade so ZFEÚ a ustálenou judikatúrou Súdneho dvora je Komisia príslušná rozhodnúť, že daný členský štát musí pomoc zrušiť alebo pozmeniť, ak Komisia zistí, že pomoc je nezlučiteľná s vnútorným trhom (76). Súdny dvor takisto opakovane rozhodol, že povinnosť štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, má za cieľ znovu obnoviť predtým existujúcu situáciu (77). Súdny dvor v tejto súvislosti uviedol, že tento cieľ je dosiahnutý, keď príjemca vráti sumy poskytnuté formou neoprávnenej pomoci, čím stratí výhodu, ktorú mal oproti svojim konkurentom na trhu, a obnoví sa situácia, aká existovala pred vyplatením pomoci (78).

| (259) | V súlade s touto judikatúrou sa v článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/99 (79) stanovuje, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu.“ |
| --- | --- |

(259)

V súlade s touto judikatúrou sa v článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/99 (79) stanovuje, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu.“

| (260) | Štátna pomoc uvedená v tomto prípade sa teda musí vrátiť poľským orgánom, pokiaľ bola vyplatená. |
| --- | --- |

(260)

Štátna pomoc uvedená v tomto prípade sa teda musí vrátiť poľským orgánom, pokiaľ bola vyplatená.

| (261) | Komisia pripomína, že podľa ustálenej judikatúry nemá skutočnosť, že podnik je v ťažkostiach alebo konkurze, vplyv na povinnosť členského štátu zabezpečiť vrátenie pomoci (80). V týchto prípadoch možno obnovenie pôvodnej situácie a odstránenie narušenia hospodárskej súťaže vyplývajúceho z nezákonne vyplatenej pomoci v zásade dosiahnuť prihlásením záväzku týkajúceho sa vrátenia tejto pomoci do zoznamu záväzkov (81). Ak štátne orgány nie sú schopné získať vrátenie pomoci v plnej výške, prihlásením záväzku sa povinnosť vrátenia splní len vtedy, ak výsledkom konkurzného konania bude likvidácia daného podniku, t. j. definitívne ukončenie jeho činností (82), |
| --- | --- |

(261)

Komisia pripomína, že podľa ustálenej judikatúry nemá skutočnosť, že podnik je v ťažkostiach alebo konkurze, vplyv na povinnosť členského štátu zabezpečiť vrátenie pomoci (80). V týchto prípadoch možno obnovenie pôvodnej situácie a odstránenie narušenia hospodárskej súťaže vyplývajúceho z nezákonne vyplatenej pomoci v zásade dosiahnuť prihlásením záväzku týkajúceho sa vrátenia tejto pomoci do zoznamu záväzkov (81). Ak štátne orgány nie sú schopné získať vrátenie pomoci v plnej výške, prihlásením záväzku sa povinnosť vrátenia splní len vtedy, ak výsledkom konkurzného konania bude likvidácia daného podniku, t. j. definitívne ukončenie jeho činností (82),

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Rozhodnutie 2014/883/EÚ je vzaté späť.

Článok 2

1.   Kapitálové injekcie pre spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. v období od 28. augusta 2007 do 17. júna 2013 predstavujú štátnu pomoc, ktorú Poľsko neoprávnene poskytovalo v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom, okrem prípadov, keď tieto kapitálové injekcie boli použité na investície potrebné na vykonávanie činností, ktoré sa podľa rozhodnutia C(2013) 4045 final musia považovať za činnosti patriace do pôsobnosti verejného poriadku.

2.   Kapitálové injekcie, ktoré Poľsko plánuje uskutočniť pre spoločnosť Letisko Gdynia-Kosakowo, s.r.o. po 17. júni 2013 na účely prestavby vojenského letiska Gdynia-Kosakowo na civilné letisko, predstavujú štátnu pomoc, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom. Štátna pomoc sa teda nemôže uskutočniť.

Článok 3

1.   Poľsko je povinné zabezpečiť vrátenie pomoci uvedenej v článku 2 ods. 1 od príjemcu.

2.   Vrátené sumy budú úročené, a to od dátumu, keď príjemca dostal k dispozícii sumy, ktoré musí vrátiť, až do ich skutočného vrátenia. Úrok sa vypočíta na zostavenom základe v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (83).

3.   Poľsko je povinné zrušiť všetky zostávajúce platby pomoci uvedenej v článku 2 ods. 2 s účinnosťou odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 4

1.   Vrátenie pomoci uvedenej v článku 2 ods. 1 a úroku uvedeného v článku 3 ods. 2 musí byť bezodkladné a účinné.

2.   Poľsko zabezpečí vykonanie tohto rozhodnutia v lehote štyroch mesiacov odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 5

1.   Poľsko v lehote dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto údaje:

| a) | celkovú sumu (istinu a úrok pri vrátení), ktorú má príjemca vrátiť; |
| --- | --- |

a)

celkovú sumu (istinu a úrok pri vrátení), ktorú má príjemca vrátiť;

| b) | podrobný opis už prijatých a plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím; |
| --- | --- |

b)

podrobný opis už prijatých a plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;

| c) | doklady preukazujúce, že príjemcovi bolo nariadené splatiť pomoc. |
| --- | --- |

c)

doklady preukazujúce, že príjemcovi bolo nariadené splatiť pomoc.

2.   Poľsko bude Komisiu informovať o vývoji vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonanie tohto rozhodnutia až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 2 ods. 1 a splatenia úroku uvedeného v článku 3 ods. 2. Na žiadosť Komisie Poľsko bezodkladne predloží informácie o už prijatých a plánovaných opatreniach na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Zároveň poskytne aj podrobné informácie o sumách pomoci a úrokoch, ktoré už príjemca vrátil.

Článok 6

Toto rozhodnutie je určené Poľskej republike.

V Bruseli 26. februára 2015

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 243, 23.8.2013, s. 25.

1

(2)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Obidva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ majú rozumieť ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES, ak je to vhodné. V ZFEÚ sa zavádza celý rad terminologických zmien, napríklad pojem „Spoločenstvo“ sa nahrádza pojmom „Únia“ a pojem „spoločný trh“ pojmom „vnútorný trh“. V tomto rozhodnutí sa bude používať terminológia zo ZFEÚ.

2

(3)  Rozhodnutie oznámené Poľsku ako vec číslo C(2013) 4045 final bolo uverejnené so zhrnutím v Ú. v. EÚ C 243, 23.8.2013, s. 25.

3

(4)  Rozhodnutie Komisie 2014/883/EÚ z 11. februára 2014 o opatrení SA.35388 (13/C) (ex 13/NN a ex 12/N) – Poľsko – Zriadenie letiska Gdynia-Kosakowo (Ú. v. EÚ L 357, 12.12.2014, s. 51).

4

(5)  Tieto návrhy boli zapísané ako vec T-215/14 a vec T-217/14.

5

(6)  Uznesenie predsedu Všeobecného súdu o veci T-215/14 R, Gmina Miasto Gdynia a Port Lotniczy Gdynia Kosakowo/Komisia, EU:T:2014:733; uznesenie predsedu Všeobecného súdu o veci T-217/14 R, Gmina Kosakowo/Komisia, neuverejnené.

6

(7)  Listy predsedu Úradu pre hospodársku súťaž a ochranu spotrebiteľa z 30. júna 2014 a 8. januára 2015.

7

(8)  V závislosti od zvolenej trasy je vzdialenosť automobilom medzi letiskami v Gdyni a Gdansku 26 – 29 km; zdroj: mapy Google, mapy Bing. Letisko Gdansk vlastní a prevádzkuje spoločnosť Gdanské letisko Lecha Wałęsu, s.r.o., ktorej zriaďovateľom sú verejnoprávne subjekty. Základné imanie spoločnosti je rozdelené takto: mesto Gdansk (32 %), Pomoranské vojvodstvo (32 %), štátny podnik „Poľské letiská“ (31 %), mesto Sopot (3 %) a mesto Gdynia (2 %). Gdanské letisko Lecha Wałęsu (ďalej len „letisko Gdansk“) je tretie najväčšie letisko v Poľsku. V roku 2012 vybavilo 2,9 milióna cestujúcich (2,7 milióna na pravidelných leteckých službách a 0,2 milióna na charterových letoch).

8

Pravidelné letecké služby z gdanského letiska ponúka týchto osem leteckých spoločností (január 2014): Wizzair (22 miest určenia), Ryanair (7 miest určenia), Eurolot (4 miesta určenia), LOT (2 miesta určenia), Lufthansa (2 miesta určenia), SAS (2 miesta určenia), Air Berlin (1 miesto určenia), Norwegian (1 miesto určenia). Od otvorenia nového terminálu v máji 2012 má letisko Gdansk kapacitu pre vybavenie 5 miliónov cestujúcich ročne. Podľa informácií poskytnutých Poľskom sa rozšírením terminálu (plánované na roky 2013 – 2015) zvýši kapacita letiska až na 7 miliónov cestujúcich. Aj investícia na gdanskom letisku bola financovaná formou štátnej pomoci [pozri rozhodnutie Komisie z roku 2008 vo veci štátnej pomoci N 153/08 – 1,7 milióna EUR (Ú. v. EÚ C 46, 25.2.2009, s. 7); rozhodnutie Komisie z roku 2009 vo veci štátnej pomoci N 472/08, na základe ktorého Poľsko poskytlo gdanskému letisku približne 33 miliónov EUR (Ú. v. EÚ C 79, 2.4.2009, s. 2)].

(9)  Existujúce vojenské letisko Gdynia-Oksywie sa nachádza na hranici medzi mestom Gdynia a obcou Kosakowo.

9

(10)  Vyhlásenie podpísali orgány Pomoranska, mesta Gdansk, Gdynia a Sopot, obec Kosakowo a predstavitelia poľskej vlády (vojvoda Pomoranska, ministerstvo národnej obrany a ministerstvo dopravy) a letisko Gdansk.

10

(11)  Zbierka zákonov 2008, č. 144, bod 901 (Dz. U. Nr 144, poz. 901).

11

(12)  Touto doložkou sa vykonáva článok 4h ods. 2 zákona z 30. mája 1996 v novelizovanom znení.

12

(13)  V prevádzkovej dohode sa stanovuje, že rozdelenie prevádzkových nákladov upraví samostatná zmluva (článok 5 ods. 5), pričom rozdelenie nákladov na investíciu a rekonštrukciu bude predmetom samostatných zmlúv, ktoré obidve strany podpíšu pred začatím každého investičného alebo rekonštrukčného diela (článok 9 ods.7).

13

(14)  Investičné náklady uvedené v tejto časti vyjadrujú investičný projekt predstavený v poľskom oznámení zo 7. septembra 2012 a v štúdii MEIP z roku 2012 poskytnutej spolu s oznámením.

14

(15)  Výmenný kurz používaný na účely tohto rozhodnutia je 1 EUR = 4 PLN, čo vyjadruje priemerný týždenný výmenný kurz platný v roku 2010. Zdroj: Eurostat.

15

(16)  Podľa názoru Poľska patria medzi investície spadajúce do pôsobnosti verejného poriadku budovy protipožiarneho útvaru, colných úradníkov, bezpečnostnú ochranu letiska, políciu a príslušníkov pohraničnej stráže, vonkajšie oplotenie okolo letiska s video dohľadom a pod.

16

(17)  V nominálnom vyjadrení.

17

(18)  Čistá súčasná hodnota označuje, či návratnosť daného projektu prevyšuje (príležitostné) náklady na kapitál. Projekt sa považuje za ekonomicky životaschopnú investíciu, ak generuje kladnú NPV. Investície, ktorých návratnosť je nižšia ako (príležitostné) náklady na kapitál, nie sú ekonomicky životaschopné. (Príležitostné) náklady na kapitál sú vyjadrené v diskontnej sadzbe.

18

(19)  Konečná hodnota je súčasná hodnota všetkých peňažných tokov generovaných po ukončení obdobia projekcie. Tu sa predpokladá, že projekt bude prebiehať natrvalo a bude sa rozvíjať vopred určenou rýchlosťou (v tomto prípade na základe hodnoty vlastného kapitálu prevádzkovateľa letiska v poslednom roku predloženého obchodného plánu).

19

(20)  Oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1).

20

(21)  Usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13).

21

(22)  Vnútorná miera návratnosti investície je diskontná sadzba, pri ktorej sa čistá súčasná hodnota rovná nule. IRR sa obvykle porovnáva s nákladmi na kapitál.

22

(23)  Pravidlá platné v tom čase boli stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5).

23

de minimis

(24)  V hlavnom pláne investičného projektu boli určené jednotlivé opatrenia potrebné na prestavbu letiska.

24

(25)  Metóda FCFF sa používa na výpočet zisku firmy pred každoročnými úrokmi a zdanením (EBIT), s pripočítaním odpisov a amortizácie (keďže ide o nepeňažné výdavky) a odpočítaním investičných potrieb, zmien pracovného kapitálu a daní (pozri tabuľku 5 v štúdii MEIP z roku 2010).

25

(26)  Vážený priemer nákladov na kapitál je miera, ktorú má spoločnosť podľa očakávania splatiť všetkým držiteľom svojich cenných papierov na financovanie svojich aktív.

26

(27)  Výpočet ja založený na bezrizikovej sadzbe vo výške [...] %, prirážke za úverové riziko vo výške [...] %, sadzbe dane pre právnické osoby vo výške 19 %, beta vo výške [...], prirážke za trhovú sadzbu vo výške [...] % a kapitálovej štruktúre s [...] % dlhu a [...] % vlastného kapitálu (pozri časť 4.4 na strane 21 štúdie MEIP z roku 2010). Komisia konštatuje, že z výpočtov predložených Poľskom podľa všetkého vyplýva, že v štúdii MEIP bol použitý priemer WACC s klesajúcou časovou štruktúrou.

27

(28)  Bezriziková sadzba sa zvýšila na [...] % a hodnota beta sa zvýšila na [...]. Kapitálová štruktúra sa zmenila zvýšením podielu dlhu ([...] %) a znížením podielu vlastného kapitálu ([...] %).

28

(29)  FCFE = FCFF + čerpané úvery a pôžičky – splatené úvery a pôžičky –úrok z úverov a pôžičiek. V porovnaní s metódou FCFF je metóda FCFE diskontovaná o mieru návratnosti vlastného kapitálu, ktorá je vždy vyššia než WACC. NPV teda vyjadruje, akou časťou návratnosti investície disponujú podielnici (investori vlastného kapitálu). NPV vypočítaná na základe metódy FCFE preto nevyjadruje celkovú návratnosť investície, t. j. návratnosť pre podielnikov a návratnosť pre veriteľov.

29

(30)  Návratnosť vlastného kapitálu pre spoločnosti poskytujúce letiskové služby sa pred vypočítaním priemerov zvýšila s cieľom vyjadriť rozdiely v typickej štruktúre financovania letiskových spoločností a spoločností poskytujúcich letiskové služby.

30

(31)  Bezriziková sadzba sa znížila na [...] % a hodnota beta sa znížila na [...].

31

(32)  Trojmestie je mestská oblasť, ktorú tvoria tri významné mestá Pomoranska (Gdansk, Gdynia a Sopot). V oblasti Trojmestia sú v súčasnosti tri letiská: Letisko Lecha Wałęsu v Gdansku, vojenské letisko v meste Pruszcz Gdański a vojenské letisko na hranici medzi Gdyňou a Kosakowom (Gdynia-Oksywie).

32

(33)  Vec C-35/96, Komisia/Taliansko, EU:C:1998:303, Zb. 1998, s. I-3851; C-41/90, Höfner a Elser EU:C:1991:161, Zb. 1991, s. I-1979; vec C-244/94, Fédération Française des Sociétés d'Assurances/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, EU:C:1995:392, Zb. 1995, s. I-4013, vec C-55/96, Job Centre, EU:C:1997:603, Zb. 1997, s. I-7119.

33

(34)  Vec C-118/85, Komisia/Taliansko EU:C:1987:283, Zb. 1987, s. 2599, vec C-35/96, Komisia/Taliansko, EU:C:1998:303, Zb. 1998, s. I-3851.

34

(35)  Spojené veci T-455/08, Flughafen Leipzig-Halle GmbH a Mitteldeutsche Flughafen AG/Komisia a T-443/08 Freistaat Sachsen a Land Sachsen-Anhalt/Komisia, EU:T:2011:117, Zb. 2011, s. II-01311, potvrdené Súdnym dvorom, vec C-288/11, P Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle/Komisia, EU:C:2012:821, pozri aj vec T-128/98, Aéroports de Paris/Komisia, EU:T:2000:290, Zb. 2000, s. II-3929, potvrdené Súdnym dvorom, vec C-82/01 P, EU:C:2002:617, Zb. 2002, s. I-9297 a vec T-196/04, Ryanair/Komisia, EU:T:2008:585, Zb. 2008, s. II-3643.

35

(36)  Veci C-159/91 a C-160/91, Poucet/AGV a Pistre/Cancave, EU:C:1993:63, Zb. 1993, s. I-637.

36

(37)  Vec C-364/92, SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, EU:C:1994:7, Zb. 1994, s. I-43.

37

(38)  Pozri najmä vec C-364/92, SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, Zb. 1994s. I-43, bod 30 a vec C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati/Komisia, EU:C:2009:191, Zb. 2009, s. I-2207, bod 71.

38

(39)  Vec C-343/95, Cali & Figli/Servizi ecologici porto di Genova, EU:C:1997:160, Zb. 1997, s. I-1547, rozhodnutie Komisie N309/2002 z 19. marca 2003, rozhodnutie Komisie N438/2002 zo 16. októbra 2002, Subvencie správam prístavov na výkon zvrchovaných právomocí v Belgicku.

39

(40)  Pozri okrem iného vec C-172/03, Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck, EU:C:2005:130, Zb. 2005, s. I-01627, bod 36 a citovanú judikatúru.

40

(41)  Odôvodnenie 25 rozhodnutia o začatí konania.

41

(42)  V štúdii MEIP z roku 2010 sa neuvádza, aká časť investície by patrila do pôsobnosti verejného poriadku. Komisia preto pri určení sumy investícií, ktorá by patrila do pôsobnosti verejného poriadku, uplatnila prístup použitý v štúdii MEIP z roku 2011. Pozri odôvodnenie 132.

42

(43)  V priebehu konania pred Všeobecným súdom Kosakowo uviedlo, že na investície, ktoré údajne patria do pôsobnosti verejného poriadku, sa vynaložila suma [...] mil. PLN ([...] mil. EUR).

43

(44)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia, EU:C:2002:294, Zb. 2002, s. I-4397.

44

(45)  Rozsudok z 12. mája 2011 v spojených veciach T-267/08 a T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, EU:T:2011:209, Zb. 2011, s. II-01999, bod 108.

45

(46)  Vec C-305/89, Taliansko/Komisia („Alfa Romeo“) EU:C:1991:142, Zb. 1991, s. I-1603, vec T-296/97, Alitalia/Komisia EU:T:2000:289, Zb. 2000, s. II-3871.

46

(47)  Vec C-40/85, Belgicko/Komisia, EU:C:1986:305, Zb. 1986, s. I-2321.

47

(48)  Hoci Komisia požiadala poľské orgány, aby predložili základné tabuľky programu Excel použité na výpočty spolu so vzorcami, poľské orgány predložili tabuľky programu Excel bez vzorcov.

48

(49)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia, EU:C:2002:294, Zb. 2002, s. I-4397.

49

(50)  Vec C-124/10P, Európska komisia/Electricité de France (EDF), EU:C:2012:318, bod 85.

50

(51)  Pozri časť 4.7.5 štúdie MEIP z roku 2012. Ako vyplýva z pripomienok Poľska, kapitálové injekcie do gdynského letiska k 26. júnu 2009 predstavovali celkovo 1,691 milióna PLN (približne 423 000 EUR). Na financovanie rôznych štúdií vykonávaných v rámci prípravy projektu sa použilo len [...] mil. EUR (približne [...] EUR).

51

(52)  V tejto dohode sa Gdynia zaviazala poskytnúť peňažný príspevok vo výške 59,048 milióna PLN (14,8 milióna EUR) v období rokov 2011 – 2013 a Kosakowo sa zaviazalo k nepeňažnému príspevku (výmenou ročného nájomného za podiely) na obdobie rokov 2011 – 2040.

52

(53)  List zo 6. augusta 2013.

53

(54)  Pozri stranu 35 štúdie MEIP z roku 2011.

54

(55)  Táto hodnota vlastného kapitálu zahŕňa čistú súčasnú hodnotu peňažných tokov v období rokov 2012 – 2040 plus diskontovanú konečnú hodnotu letiska Gdynia vypočítanú k roku 2040.

55

(56)  Konečná hodnota je vypočítaná na základe projektovaného peňažného toku v poslednom roku podrobnej prognózy, upraveného tak, aby bola zohľadnená náhradná investícia potrebná na zabezpečenie kontinuálnej prevádzky infraštruktúry.

56

(57)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie č. C(2009) 4445 z 3. júna 2009 o poskytovaní finančných príspevkov Spoločenstva v oblasti transeurópskych dopravných sietí.

57

(58)  Pozri poznámku pod čiarou č. 9.

58

(59)  Hlavný plán bol zadaný na vypracovanie vo februári 2010 a dodaný v novembri 2010.

59

(60)  Tok cestujúcich (v tis. cestujúcich za rok) na letisku Gdansk.

60

| Skutočný počet cestujúcich: |
| --- |
| Rok | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Cestujúci: | 466 | 672 | 1 256 | 1 715 | 1 954 | 1 911 | 2 232 | 2 463 | 2 906 |
| Predpokladaný rozvoj osobnej dopravy: |
| Rok | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | |
| Cestujúci: | 3 153 | 3 311 | 3 477 | 3 616 | 3 760 | 3 911 | 4 067 | 4 230 | |

Skutočný počet cestujúcich:

Rok

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Cestujúci:

466

672

1 256

1 715

1 954

1 911

2 232

2 463

2 906

Predpokladaný rozvoj osobnej dopravy:

Rok

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Cestujúci:

3 153

3 311

3 477

3 616

3 760

3 911

4 067

4 230

(61)  Nízkonákladoví dopravcovia 64,5 %, chartery 7,5 %. V rokoch 2009 a 2011 to bolo 70 %.

61

(62)  Letisko Bydgoszcz: Štandardný poplatok za odlietajúceho cestujúceho je 30 PLN (7,5 EUR), štandardný pristávací poplatok je 45 PLN/t (11,25 EUR) za prvé 2 tony MTOW, 40 PLN/t (10 EUR) za MTOW v rozmedzí 2 – 15 ton, 35 PLN/t (8,75 EUR) za MTOW v rozmedzí 15 – 40 ton, 30 PLN/t (7,5 EUR) za MTOW v rozmedzí 40 – 60 ton, 25 PLN/t (6,25 EUR) za MTOW v rozmedzí 60 – 80 ton a 20 PLN/t (5 EUR) za každú tonu nad 80 ton MTOW, štandardný parkovací poplatok je 8 PLN/t/24 hod. (2 EUR, prvé štyri hodiny bezplatne). Zľavy: Poplatky za cestujúceho možno znížiť v rozmedzí 5 % (ak má letecký dopravca 100 – 300 cestujúcich mesačne odlietajúcich z letiska Bydgoszcz) až 50 % (ak má letecký dopravca viac ako 8 000 cestujúcich mesačne odlietajúcich z letiska Bydgoszcz), pristávací poplatok: zľava 50 % v prvých 12 mesiacoch prevádzky spojenia, 50 % na pristátie v čase od 14.00 do 20.00 hod., pristávacie a parkovacie poplatky: 10 % pre dopravcu so 4 – 10 letmi mesačne, 15 % s 11 – 30 letmi mesačne, 20 % s viac ako 31 letmi mesačne. Letisko Štetín: Štandardný poplatok za odlietajúceho cestujúceho je 35 PLN (8,75 EUR), štandardný pristávací poplatok je 70 PLN/t (17,5 EUR), štandardný parkovací poplatok je 8 PLN/t/24 hod. (prvé 2 hodiny bezplatne). Zľavy: od 20 % (ak dopravca ponúka odlietajúcim cestujúcim viac ako 800 miest týždenne) až 90 % (ak ponúka viac ako 1 300 miest).

62

(63)  Výpočet poplatkov za cestujúceho pre nízkonákladových dopravcov.

63

(64)  Komisia okrem letísk Gdansk, Bydgoszcz a Štetín analyzovala aj letiskové poplatky na letisku Lublin – regionálnom letisku otvorenom v decembri 2012. Štandardný poplatok za odlietajúceho cestujúceho na lublinskom letisku je 34 PLN (8,5 EUR), štandardný pristávací poplatok je 36 PLN/t, štandardný parkovací poplatok je 15 PLN/t/24 hod. (prvé štyri hodiny bezplatne). Zľavy: Ak si letecký dopravca otvorí prevádzkovú základňu na lublinskom letisku, poplatok za odlietajúceho cestujúceho sa pohybuje v rozmedzí 4,21 PLN (1,05 EUR) až 5,76 PLN (1,44 EUR) v prvých piatich sezónach (2,5 roka) a na parkovacie a pristávacie poplatky sa vzťahuje 99 % zľava. Po piatich sezónach sa zľavy uplatňujú na nové spojenia. Zľavy na poplatky za cestujúceho, pristátie a parkovanie sú v rozsahu od 95 % v prvom roku spojenia do 25 – 65 % v piatom roku (podľa počtu cestujúcich). Po piatom roku sa uplatňuje 60 % zľava, ak letecký dopravca vybavuje viac ako 250 000 cestujúcich odlietajúcich z letiska Lublin.

64

(65)  Tieto výpočty zahŕňajú aj výdavky patriace do pôsobnosti verejného poriadku.

65

(66)  Keďže štúdia MEIP bola vykonaná v júni 2012, analýza je založená na tomto dátume.

66

(67)  Bežne používaná metóda na vyhodnotenie rozhodnutí o investovaní vlastného kapitálu je posúdiť hodnotu vlastného imania spoločnosti. Hodnota vlastného imania je hodnota spoločnosti, ktorú majú jej vlastníci alebo podielnici k dispozícii. Počíta sa sčítaním všetkých budúcich peňažných tokov dostupných pre investorov vlastného kapitálu diskontovaných na príslušnú mieru návratnosti. Použitá diskontná sadzba je spravidla náklad na vlastný kapitál, v ktorom je vyjadrené riziko peňažných tokov.

67

(68)  Vec T-214/95, Het Vlaamse Gewest/Komisia, EU:T:1998:77, Zb. 1998, s. II-717.

68

(69)  Vec T-109/01, Fleuren Compost/Komisia, EU:T:2004:4, Zb. 2004, s. II-127.

69

(70)  Oznámenie Komisie – Usmernenia o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (Ú. v. EÚ C 99, 4.4.2014, s. 3).

70

(71)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

71

(72)  Bod 173 usmernení pre letectvo z roku 2014.

72

(73)  Bod 172 usmernení pre letectvo z roku 2014.

73

(74)  Bod 25 ods. 21, 22 a 23 usmernení pre letectvo z roku 2014.

74

(75)  Vyjadrené v zisku pred odpočítaním úrokov, daní, odpisov a amortizácie („EBITDA“).

75

(76)  Vec C-70/72, Komisia/Nemecko, EU:C:1973:87, Zb. 1973, s. 813, bod 13.

76

(77)  Spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španielsko/Komisia, EU:C:1994:325, Zb. 1994, s. I-04103, bod 75.

77

(78)  Vec C-75/97, Belgicko/Komisia, EU:C:1999:311, Zb. 1999, s. I-03671, body 64 – 65.

78

(79)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

79

(80)  Vec C-42/93, Španielsko/Komisia („Merco“), EU:C:1994:326, Zb. 1994, s. I-4175, bod 33; vec C-496/09, Komisia/Taliansko, EU:C:2011:740, Zb. 2011, s. I-11483, bod 72.

80

(81)  Vec C-277/00, Nemecko/Komisia („SMI“), EU:C:2004:238, Zb. 2004, s. I-4355, bod 85; vec 52/84, Komisia/Belgicko, EU:C:1986:3, Zb. 1986, bod 14; vec C-142/87, Belgicko/Komisia („Tubemeuse“), EU:C:1990:125, Zb. 1990, s. I-959, body 60 – 62.

81

(82)  Rozsudok vo veci C-610/10, Komisia/Španielsko („Magefesa“), EU:C:2012:781, bod 104 a citovaná judikatúra.

82

(83)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

83

---

PRÍLOHA

INFORMÁCIE O SUMÁCH POMOCI, KTORÉ BOLI POSKYTNUTÉ, KTORÉ MAJÚ BYŤ VRÁTENÉ A KTORÉ UŽ BOLI VRÁTENÉ

| Totožnosť príjemcu | Celková suma prijatej pomoci (1) | Celková suma pomoci, ktorá sa má vrátiť (1) (istina) | Celková suma, ktorá už bola splatená (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Istina | Úroky z vymáhanej sumy |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Totožnosť príjemcu

Celková suma prijatej pomoci (1)

Celková suma pomoci, ktorá sa má vrátiť (1) (istina)

Celková suma, ktorá už bola splatená (1)

Istina

Úroky z vymáhanej sumy

---

(1)  V miliónoch v národnej mene.

---

| 25.9.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 250/208 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 250/208

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1587

zo 7. mája 2015

o štátnej pomoci SA.35546 (2013/C) (ex 2012/NN), ktorú poskytlo Portugalsko spoločnosti Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A.

[oznámené pod číslom C(2015) 3036]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

so zreteľom na rozhodnutie, ktorým Komisia rozhodla o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o štátnu pomoc SA.35546 (2013/C) (ex 2012/NN) (1),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Portugalské orgány e-mailom z 3. októbra 2012 neformálne predložili Komisii krátke memorandum o štátnych opatreniach, ktorých cieľom bolo maximalizovať výnos z privatizácie spoločnosti Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (ďalej len „ENVC“). Na základe poskytnutých informácií sa Komisia 5. októbra 2012 rozhodla začať konanie vo veci z úradnej moci zaevidované pod číslom SA.35546 (2012/CP). Portugalsko bolo o začatí konania informované listom z 11. októbra 2012. |
| --- | --- |

(1)

Portugalské orgány e-mailom z 3. októbra 2012 neformálne predložili Komisii krátke memorandum o štátnych opatreniach, ktorých cieľom bolo maximalizovať výnos z privatizácie spoločnosti Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. (ďalej len „ENVC“). Na základe poskytnutých informácií sa Komisia 5. októbra 2012 rozhodla začať konanie vo veci z úradnej moci zaevidované pod číslom SA.35546 (2012/CP). Portugalsko bolo o začatí konania informované listom z 11. októbra 2012.

| (2) | Komisia požiadala o doplňujúce informácie listom z 12. októbra 2012, na ktorý Portugalsko odpovedalo e-mailom z 9. novembra 2012 a listom z 20. novembra 2012. Z týchto informácií vyplynulo, že ENVC mala v minulosti prospech z viacerých opatrení, ktoré mohli predstavovať štátnu pomoc. 16. októbra 2012 prebehol konferenčný hovor s portugalskými orgánmi. Na žiadosť portugalských orgánov sa 11. decembra 2012 konalo zasadnutie Komisie a portugalských orgánov. Portugalsko poskytlo doplňujúce informácie listom z 28. decembra 2012 a e-mailom z 18. januára 2013. |
| --- | --- |

(2)

Komisia požiadala o doplňujúce informácie listom z 12. októbra 2012, na ktorý Portugalsko odpovedalo e-mailom z 9. novembra 2012 a listom z 20. novembra 2012. Z týchto informácií vyplynulo, že ENVC mala v minulosti prospech z viacerých opatrení, ktoré mohli predstavovať štátnu pomoc. 16. októbra 2012 prebehol konferenčný hovor s portugalskými orgánmi. Na žiadosť portugalských orgánov sa 11. decembra 2012 konalo zasadnutie Komisie a portugalských orgánov. Portugalsko poskytlo doplňujúce informácie listom z 28. decembra 2012 a e-mailom z 18. januára 2013.

| (3) | Listom z 23. januára 2013 Komisia oznámila Portugalsku, že sa v súvislosti s pomocou rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie („ZFEÚ“) (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). |
| --- | --- |

(3)

Listom z 23. januára 2013 Komisia oznámila Portugalsku, že sa v súvislosti s pomocou rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie („ZFEÚ“) (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“).

| (4) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) a zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili pripomienky k opatreniam. Portugalsko predložilo svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania listom z 12. marca 2013. Komisia nedostala od zainteresovaných strán žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2) a zainteresované strany boli vyzvané, aby predložili pripomienky k opatreniam. Portugalsko predložilo svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania listom z 12. marca 2013. Komisia nedostala od zainteresovaných strán žiadne pripomienky.

| (5) | Počas formálneho vyšetrovacieho konania Portugalsko na žiadosť Komisie viackrát predložilo požadované informácie. Telefonické konferenčné hovory medzi Komisiou a portugalskými orgánmi sa konali 27. mája 2013, 29. júla 2013, 13. novembra 2013 a 20. januára 2015. Navyše sa 17. marca 2014 konalo osobné zasadnutie Komisie a portugalských orgánov. |
| --- | --- |

(5)

Počas formálneho vyšetrovacieho konania Portugalsko na žiadosť Komisie viackrát predložilo požadované informácie. Telefonické konferenčné hovory medzi Komisiou a portugalskými orgánmi sa konali 27. mája 2013, 29. júla 2013, 13. novembra 2013 a 20. januára 2015. Navyše sa 17. marca 2014 konalo osobné zasadnutie Komisie a portugalských orgánov.

| (6) | Listom z 27. februára 2015 Portugalsko požiadalo Komisiu, aby potvrdila, že prípadná povinnosť vrátiť pomoc sa nerozšíri na spoločnosť WestSea. V tom istom liste Portugalsko súhlasilo s tým, že sa zriekne svojich práv vyplývajúcich z článku 342 ZFEÚ v spojení s článkom 3 nariadenia č. 1/1958 (3), a že toto rozhodnutie sa prijme a oznámi v angličtine. |
| --- | --- |

(6)

Listom z 27. februára 2015 Portugalsko požiadalo Komisiu, aby potvrdila, že prípadná povinnosť vrátiť pomoc sa nerozšíri na spoločnosť WestSea. V tom istom liste Portugalsko súhlasilo s tým, že sa zriekne svojich práv vyplývajúcich z článku 342 ZFEÚ v spojení s článkom 3 nariadenia č. 1/1958 (3), a že toto rozhodnutie sa prijme a oznámi v angličtine.

2.   SÚVISLOSTI

2.1.   Príjemca

| (7) | Portugalská lodenica ENVC bola založená v roku 1944 a zoštátnená v roku 1975. Bola v plnom vlastníctve štátu prostredníctvom firmy EMPORDEF – Empresa Portuguesa de Defesa (SGPS), S.A. (ďalej len „EMPORDEF“) – 100 % štátnej holdingovej spoločnosti, ktorá kontrolovala viacero štátnych firiem v sektore obrany. |
| --- | --- |

(7)

Portugalská lodenica ENVC bola založená v roku 1944 a zoštátnená v roku 1975. Bola v plnom vlastníctve štátu prostredníctvom firmy EMPORDEF – Empresa Portuguesa de Defesa (SGPS), S.A. (ďalej len „EMPORDEF“) – 100 % štátnej holdingovej spoločnosti, ktorá kontrolovala viacero štátnych firiem v sektore obrany.

| (8) | V čase rozhodnutia Komisie o začatí konania (pozri odôvodnenie 3 vyššie) ENVC zamestnávala 638 zamestnancov a bola jedinou lodenicou v Portugalsku schopnou stavať vojenské plavidlá (4). Stavebné portfólio spoločnosti ENVC bolo v tom čase obmedzené na stavbu dvoch bitúmenových tankerov na objednávku spoločnosti Petróleos de Venezuela S.A („PDVSA“), ktorá bola v 100 % štátnom vlastníctve Venezuely. |
| --- | --- |

(8)

V čase rozhodnutia Komisie o začatí konania (pozri odôvodnenie 3 vyššie) ENVC zamestnávala 638 zamestnancov a bola jedinou lodenicou v Portugalsku schopnou stavať vojenské plavidlá (4). Stavebné portfólio spoločnosti ENVC bolo v tom čase obmedzené na stavbu dvoch bitúmenových tankerov na objednávku spoločnosti Petróleos de Venezuela S.A („PDVSA“), ktorá bola v 100 % štátnom vlastníctve Venezuely.

| (9) | ENVC využívala pozemky na základe koncesie. Tá sa firme udelila po prvýkrát v roku 1946 s následnými úpravami v rokoch 1948, 1949 a 1974. V roku 1989 bola koncesná plocha rozšírená a trvanie koncesie sa z pôvodného termínu do roku 2006 predĺžilo do roku 2031 (5). |
| --- | --- |

(9)

ENVC využívala pozemky na základe koncesie. Tá sa firme udelila po prvýkrát v roku 1946 s následnými úpravami v rokoch 1948, 1949 a 1974. V roku 1989 bola koncesná plocha rozšírená a trvanie koncesie sa z pôvodného termínu do roku 2006 predĺžilo do roku 2031 (5).

2.2.   Privatizačný proces

| (10) | V čase rozhodnutia o začatí konania bola spoločnosť ENVC na trhu stále aktívna. Zákonnou vyhláškou č. 186/2012 z 13. augusta 2012 sa vláda rozhodla spoločnosť opäť privatizovať (6). |
| --- | --- |

(10)

V čase rozhodnutia o začatí konania bola spoločnosť ENVC na trhu stále aktívna. Zákonnou vyhláškou č. 186/2012 z 13. augusta 2012 sa vláda rozhodla spoločnosť opäť privatizovať (6).

| (11) | Privatizácia mala prebehnúť podľa portugalského zákona o privatizácii (7). Osobitné pravidlá tohto procesu, t. j. zákonná vyhláška č. 186/2012 a uznesenie rady ministrov č. 73/2012, boli uverejnené v portugalskom úradnom vestníku 13. resp. 29. augusta 2012 (8). V uznesení rady ministrov č. 73/2012 sa stanovilo, že privatizácia sa uskutoční formou priameho predaja (bez súťaže) do výšky 95 % základného imania spoločnosti ENVC. |
| --- | --- |

(11)

Privatizácia mala prebehnúť podľa portugalského zákona o privatizácii (7). Osobitné pravidlá tohto procesu, t. j. zákonná vyhláška č. 186/2012 a uznesenie rady ministrov č. 73/2012, boli uverejnené v portugalskom úradnom vestníku 13. resp. 29. augusta 2012 (8). V uznesení rady ministrov č. 73/2012 sa stanovilo, že privatizácia sa uskutoční formou priameho predaja (bez súťaže) do výšky 95 % základného imania spoločnosti ENVC.

| (12) | Podľa Portugalska identifikovala firma EMPORDEF a jej finančný poradca vyše 70 potenciálnych investorov. Do stanoveného termínu 5. novembra 2012 predložili záväznú ponuku traja investori, no za oprávnených boli uznaní iba dvaja: Rio Nave Serviços Navais (Brazília) a JSC River Sea Industrial Trading (Rusko) (9). |
| --- | --- |

(12)

Podľa Portugalska identifikovala firma EMPORDEF a jej finančný poradca vyše 70 potenciálnych investorov. Do stanoveného termínu 5. novembra 2012 predložili záväznú ponuku traja investori, no za oprávnených boli uznaní iba dvaja: Rio Nave Serviços Navais (Brazília) a JSC River Sea Industrial Trading (Rusko) (9).

| (13) | V uznesení rady ministrov č. 27/2013 zo 17. apríla 2013 sa portugalská vláda rozhodla zamietnuť jedinú platnú ponuku spoločnosti JSC River Sea Industrial Trading (keďže platnosť ponuky firmy Rio Nave Serviços Navais medzitým uplynula) s odôvodnením, že jej podmienky boli neprimerané a neprijateľné. |
| --- | --- |

(13)

V uznesení rady ministrov č. 27/2013 zo 17. apríla 2013 sa portugalská vláda rozhodla zamietnuť jedinú platnú ponuku spoločnosti JSC River Sea Industrial Trading (keďže platnosť ponuky firmy Rio Nave Serviços Navais medzitým uplynula) s odôvodnením, že jej podmienky boli neprimerané a neprijateľné.

| (14) | Zákonnou vyhláškou č. 98/2013 z 24. júla 2013 portugalská vláda poverila spoločnosť ENVC uzavrieť subkoncesiu na využívané pozemky. Postup udeľovania subkoncesie sa začal 31. júla 2013. Predložili sa dve ponuky, no za oprávnenú sa uznala len tá od firiem Martifer-Energy Systems SGPS, S.A. a Navalria-Docas, Construções e Reparações Navais, S.A. (ponuku predložila ich spoločná dcérska spoločnosť WestSea). Portugalsko 11. októbra 2013 potvrdilo, že sa vybrala ponuka spoločnosti WestSea. |
| --- | --- |

(14)

Zákonnou vyhláškou č. 98/2013 z 24. júla 2013 portugalská vláda poverila spoločnosť ENVC uzavrieť subkoncesiu na využívané pozemky. Postup udeľovania subkoncesie sa začal 31. júla 2013. Predložili sa dve ponuky, no za oprávnenú sa uznala len tá od firiem Martifer-Energy Systems SGPS, S.A. a Navalria-Docas, Construções e Reparações Navais, S.A. (ponuku predložila ich spoločná dcérska spoločnosť WestSea). Portugalsko 11. októbra 2013 potvrdilo, že sa vybrala ponuka spoločnosti WestSea.

| (15) | Vzhľadom na finančnú situáciu spoločnosti ENVC, ktorá mala do polovice roka 2013 kumulované straty vyše 264 miliónov EUR, sa portugalská vláda rozhodla pristúpiť k jej likvidácii, a to uznesením rady ministrov č. 86/2013 z 5. decembra 2013. Vláda zároveň poverila predstavenstvo spoločnosti ENVC, aby začalo s odpredajom aktív a aby maximalizovalo ich hodnotu transparentným predajom. |
| --- | --- |

(15)

Vzhľadom na finančnú situáciu spoločnosti ENVC, ktorá mala do polovice roka 2013 kumulované straty vyše 264 miliónov EUR, sa portugalská vláda rozhodla pristúpiť k jej likvidácii, a to uznesením rady ministrov č. 86/2013 z 5. decembra 2013. Vláda zároveň poverila predstavenstvo spoločnosti ENVC, aby začalo s odpredajom aktív a aby maximalizovalo ich hodnotu transparentným predajom.

| (16) | 4. marca 2014 sa konalo valné zhromaždenie spoločnosti ENVC, kde firma EMPORDEF ako jediný podielnik potvrdila rozhodnutie o predaji aktív spoločnosti ENVC a o prepustení vtedy približne 607 zamestnancov v záujme čo najrýchlejšej likvidácie a zrušenia firmy. |
| --- | --- |

(16)

4. marca 2014 sa konalo valné zhromaždenie spoločnosti ENVC, kde firma EMPORDEF ako jediný podielnik potvrdila rozhodnutie o predaji aktív spoločnosti ENVC a o prepustení vtedy približne 607 zamestnancov v záujme čo najrýchlejšej likvidácie a zrušenia firmy.

| (17) | Po vykonaní potrebných opatrení na zaistenie súladu s rozhodnutím valného zhromaždenia spoločnosti ENVC, predaji aktív a prepustení zamestnancov portugalská vláda požiadala portugalskú agentúru pre výber a prijímanie riadiacich administratívnych pracovníkov (Comissão de Recrutamento e Selecção para a Administração Pública – CRESAP), aby nominovala likvidačný tím poverený likvidáciou spoločnosti ENVC. Portugalské orgány potvrdili, že spoločnosť ENVC sa zlikviduje v najbližších mesiacoch. |
| --- | --- |

(17)

Po vykonaní potrebných opatrení na zaistenie súladu s rozhodnutím valného zhromaždenia spoločnosti ENVC, predaji aktív a prepustení zamestnancov portugalská vláda požiadala portugalskú agentúru pre výber a prijímanie riadiacich administratívnych pracovníkov (Comissão de Recrutamento e Selecção para a Administração Pública – CRESAP), aby nominovala likvidačný tím poverený likvidáciou spoločnosti ENVC. Portugalské orgány potvrdili, že spoločnosť ENVC sa zlikviduje v najbližších mesiacoch.

3.   OPIS OPATRENÍ

| (18) | Na základe informácií, ktoré poskytlo Portugalsko v priebehu formálneho vyšetrovacieho konania, sa zdá, že spoločnosť ENVC mala v minulosti prospech z viacerých opatrení pomoci („minulé opatrenia“). |
| --- | --- |

(18)

Na základe informácií, ktoré poskytlo Portugalsko v priebehu formálneho vyšetrovacieho konania, sa zdá, že spoločnosť ENVC mala v minulosti prospech z viacerých opatrení pomoci („minulé opatrenia“).

| (19) | Niektoré z minulých opatrení poskytla firma EMPORDEF alebo portugalská štátna pokladnica na krytie prevádzkových nákladov a/alebo strát spoločnosti ENVC v období rokov 2006 až 2013. Opatrenia sú zhrnuté v tabuľke 1.

  Tabuľka 1


  Minulé opatrenia poskytnuté na krytie prevádzkových nákladov a/alebo strát spoločnosti ENVC









  Dátum | Opatrenie | Poskytovateľ | Suma
  (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11. máj 2006 | Zvýšenie základného imania ENVC | EMPORDEF | 24 875 000 |
| 2012/2013 | Úročené úvery na krytie prevádzkových nákladov – podrobnosti v prílohe I | EMPORDEF | 101 118 066,03 |
| i) | 31. január 2006 |

(19)

Niektoré z minulých opatrení poskytla firma EMPORDEF alebo portugalská štátna pokladnica na krytie prevádzkových nákladov a/alebo strát spoločnosti ENVC v období rokov 2006 až 2013. Opatrenia sú zhrnuté v tabuľke 1.

Tabuľka 1

Minulé opatrenia poskytnuté na krytie prevádzkových nákladov a/alebo strát spoločnosti ENVC

Dátum

Opatrenie

Poskytovateľ

Suma

(v EUR)

11. máj 2006

Zvýšenie základného imania ENVC

EMPORDEF

24 875 000

2012/2013

Úročené úvery na krytie prevádzkových nákladov – podrobnosti v prílohe I

EMPORDEF

101 118 066,03

i)

31. január 2006

| ii) | 11. december 2008 |
| --- | --- |

ii)

11. december 2008

| iii) | 28. apríl 2010 |
| --- | --- |

iii)

28. apríl 2010

| iv) | 27. apríl 2011 |
| --- | --- |

iv)

27. apríl 2011

Úvery na zvládnutie prevádzkových nákladov

Direção-Geral do Tesouro e Finanças (DGTF)

| i) | 30 000 000 |
| --- | --- |

i)

30 000 000

| ii) | 8 000 000 |
| --- | --- |

ii)

8 000 000

| iii) | 5 000 000 |
| --- | --- |

iii)

5 000 000

| iv) | 13 000 000 |
| --- | --- |

iv)

13 000 000

| (20) | Valné zhromaždenie spoločnosti ENVC (ktorého jediným členom bol EMPORDEF) 11. mája 2006 rozhodlo o zvýšení základného imania spoločnosti ENVC v sume 24,875 milióna EUR (ďalej len „zvýšenie základného imania z roku 2006“) (10). Podľa Portugalska bolo zvýšenie základného imania z roku 2006 potrebné na to, aby si firma ENVC dokázala plniť finančné a obchodné záväzky (najmä voči portugalským námorným silám), a prihliadalo sa pri ňom na plán reštrukturalizácie ENVC zo 17. augusta 2005 (pozri odôvodnenie 47 nižšie). Portugalsko takisto uvádza, že zvýšenie základného imania z roku 2006 bolo potrebné v zmysle článku 35 portugalského zákonníka obchodných spoločností („Código das Sociedades Comerciais“), pričom alternatívou bolo zníženie základného imania ENVC alebo likvidácia spoločnosti. |
| --- | --- |

(20)

Valné zhromaždenie spoločnosti ENVC (ktorého jediným členom bol EMPORDEF) 11. mája 2006 rozhodlo o zvýšení základného imania spoločnosti ENVC v sume 24,875 milióna EUR (ďalej len „zvýšenie základného imania z roku 2006“) (10). Podľa Portugalska bolo zvýšenie základného imania z roku 2006 potrebné na to, aby si firma ENVC dokázala plniť finančné a obchodné záväzky (najmä voči portugalským námorným silám), a prihliadalo sa pri ňom na plán reštrukturalizácie ENVC zo 17. augusta 2005 (pozri odôvodnenie 47 nižšie). Portugalsko takisto uvádza, že zvýšenie základného imania z roku 2006 bolo potrebné v zmysle článku 35 portugalského zákonníka obchodných spoločností („Código das Sociedades Comerciais“), pričom alternatívou bolo zníženie základného imania ENVC alebo likvidácia spoločnosti.

| (21) | V roku 2012 a začiatkom roka 2013 prestalo viacero bánk spoločnosti ENVC poskytovať úvery a boli ochotné tak urobiť iba vo vzťahu k spoločnosti EMPORDEF. Preto EMPORDEF v snahe zaistiť pokračovanie činnosti spoločnosti ENVC ako jej jediný podielnik poskytla spoločnosti ENVC finančnú podporu v podobe viacerých úročených úverov v celkovej výške 101 118 066,03 EUR (ďalej len „úvery z roku 2012 a 2013“) (11). Portugalsko objasnilo, že tieto úvery boli určené na krytie prevádzkových nákladov a prefinancovanie existujúcich bankových úverov. Úrokové sadzby úverov z roku 2012 a 2013 sa v rámci jednotlivých zmlúv líšia. Portugalsko tvrdí, že úrokové sadzby, ktoré firma EMPORDEF od ENVC žiadala, kopírovali úrokové sadzby podkladových bankových úverov firmy EMPORDEF. K februáru 2014 ENVC nesplatila ani úvery z roku 2012 a 2013, ani žiadne úroky. |
| --- | --- |

(21)

V roku 2012 a začiatkom roka 2013 prestalo viacero bánk spoločnosti ENVC poskytovať úvery a boli ochotné tak urobiť iba vo vzťahu k spoločnosti EMPORDEF. Preto EMPORDEF v snahe zaistiť pokračovanie činnosti spoločnosti ENVC ako jej jediný podielnik poskytla spoločnosti ENVC finančnú podporu v podobe viacerých úročených úverov v celkovej výške 101 118 066,03 EUR (ďalej len „úvery z roku 2012 a 2013“) (11). Portugalsko objasnilo, že tieto úvery boli určené na krytie prevádzkových nákladov a prefinancovanie existujúcich bankových úverov. Úrokové sadzby úverov z roku 2012 a 2013 sa v rámci jednotlivých zmlúv líšia. Portugalsko tvrdí, že úrokové sadzby, ktoré firma EMPORDEF od ENVC žiadala, kopírovali úrokové sadzby podkladových bankových úverov firmy EMPORDEF. K februáru 2014 ENVC nesplatila ani úvery z roku 2012 a 2013, ani žiadne úroky.

| (22) | Napokon dostala spoločnosť ENVC v rokoch 2006, 2008, 2010 a 2011 financovanie v celkovom objeme 56 miliónov EUR z portugalskej štátnej pokladnice („Direção-Geral do Tesouro e Finanças“ – DGTF) vo forme viacerých úverových zmlúv (ďalej len „úvery DGTF“). Podľa Portugalska sa na ne uplatnili úrokové sadzby EURIBOR plus variabilné rizikové prirážky (spread) v závislosti od zmluvy. Úvery DGRF boli poskytnuté na krytie predošlých nesplatených finančných záväzkov a potreby likvidných prostriedkov na hradenie prevádzkových nákladov ENVC. Portugalsko potvrdilo, že úvery DGTF neboli splatené (12). |
| --- | --- |

(22)

Napokon dostala spoločnosť ENVC v rokoch 2006, 2008, 2010 a 2011 financovanie v celkovom objeme 56 miliónov EUR z portugalskej štátnej pokladnice („Direção-Geral do Tesouro e Finanças“ – DGTF) vo forme viacerých úverových zmlúv (ďalej len „úvery DGTF“). Podľa Portugalska sa na ne uplatnili úrokové sadzby EURIBOR plus variabilné rizikové prirážky (spread) v závislosti od zmluvy. Úvery DGRF boli poskytnuté na krytie predošlých nesplatených finančných záväzkov a potreby likvidných prostriedkov na hradenie prevádzkových nákladov ENVC. Portugalsko potvrdilo, že úvery DGTF neboli splatené (12).

| (23) | Portugalsko takisto poskytlo informácie o niekoľkých ďalších minulých opatreniach v prospech spoločnosti ENVC. Opatrenia sú zhrnuté v tabuľke 2.

  Tabuľka 2


  Ďalšie minulé opatrenia v prospech spoločnosti ENVC
   (13)









  Dátum | Opatrenie | Poskytovateľ | Suma
  (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 29. november 2011 | Patronátne vyhlásenie za úver od Banco Comercial Português (BCP) | EMPORDEF | 990 000 |
| 3. november 2011 | Patronátne vyhlásenie za úver od BCP | EMPORDEF | 400 000 |
| 30. september 2010 | Patronátne vyhlásenie za úver od BCP | EMPORDEF | 12 500 000 |
| 31. august 2010 | Patronátne vyhlásenia za dva záložné akreditívy vydané bankou Caixa Geral de Depósitos (CGD) | EMPORDEF | 12 890 000 (14) |
| 24. jún 2010 | Patronátne vyhlásenie za úver od BCP | EMPORDEF | 5 000 000 |
| 25. november 2009 | Patronátne vyhlásenie za revolvingový úver od CGD | EMPORDEF | 15 000 000 |
| 7. september 2009 | Patronátne vyhlásenie za revolvingový úver od Banco Espírito Santo (BES) | EMPORDEF | 4 500 000 |
| 26. jún 2008 | Patronátne vyhlásenie pre BCP ako záruka na plnenie dvoch zmlúv na stavbu lodí | EMPORDEF | 14 512 500 |
| 8. január 2007 | Patronátne vyhlásenie za revolvingový úver od CGD | EMPORDEF | 5 000 000 |
| — | Pomoc na lodné staviteľstvo 2000 – 2005 (15) – Podrobnosti v prílohe II | DGTF | 27 129 933,20 |
| — | Pomoc na odbornú prípravu 2005 – 2006 (16) | DGTF | 257 791 |
| 23. december 2009 | Úver na výstavbu plavidla Atlântida | EMPORDEF | 37 000 000 |

(23)

Portugalsko takisto poskytlo informácie o niekoľkých ďalších minulých opatreniach v prospech spoločnosti ENVC. Opatrenia sú zhrnuté v tabuľke 2.

Tabuľka 2

Ďalšie minulé opatrenia v prospech spoločnosti ENVC
   (13)

Dátum

Opatrenie

Poskytovateľ

Suma

(v EUR)

29. november 2011

Patronátne vyhlásenie za úver od Banco Comercial Português (BCP)

EMPORDEF

990 000

3. november 2011

Patronátne vyhlásenie za úver od BCP

EMPORDEF

400 000

30. september 2010

Patronátne vyhlásenie za úver od BCP

EMPORDEF

12 500 000

31. august 2010

Patronátne vyhlásenia za dva záložné akreditívy vydané bankou Caixa Geral de Depósitos (CGD)

EMPORDEF

12 890 000 (14)

24. jún 2010

Patronátne vyhlásenie za úver od BCP

EMPORDEF

5 000 000

25. november 2009

Patronátne vyhlásenie za revolvingový úver od CGD

EMPORDEF

15 000 000

7. september 2009

Patronátne vyhlásenie za revolvingový úver od Banco Espírito Santo (BES)

EMPORDEF

4 500 000

26. jún 2008

Patronátne vyhlásenie pre BCP ako záruka na plnenie dvoch zmlúv na stavbu lodí

EMPORDEF

14 512 500

8. január 2007

Patronátne vyhlásenie za revolvingový úver od CGD

EMPORDEF

5 000 000

—

Pomoc na lodné staviteľstvo 2000 – 2005 (15) – Podrobnosti v prílohe II

DGTF

27 129 933,20

—

Pomoc na odbornú prípravu 2005 – 2006 (16)

DGTF

257 791

23. december 2009

Úver na výstavbu plavidla Atlântida

EMPORDEF

37 000 000

| (24) | V roku 2010 uzavrela spoločnosť ENVC so spoločnosťou PDVSA zmluvu o zhotovení dvoch bitúmenových tankerov. Zmluvná hodnota každého plavidla bola 64,45 milióna EUR, čiže spolu 128,9 milióna EUR. Podľa zmluvy o zhotovení mala spoločnosť PDVSA poskytnúť ENVC zálohovú platbu vo výške 10 % celkovej zmluvnej ceny, t. j. 12,89 milióna EUR, pričom podmienkou bolo získanie dvoch záložných akreditívov na zaručenie zálohovej platby spoločnosti PDVSA, ak by si firma ENVC svoje zmluvné záväzky nesplnila. Oba záložné akreditívy vydala banka CGD na základe patronátneho vyhlásenia spoločnosti EMPORDEF a boli stiahnuté 28. februára 2014 a 31. marca 2014. |
| --- | --- |

(24)

V roku 2010 uzavrela spoločnosť ENVC so spoločnosťou PDVSA zmluvu o zhotovení dvoch bitúmenových tankerov. Zmluvná hodnota každého plavidla bola 64,45 milióna EUR, čiže spolu 128,9 milióna EUR. Podľa zmluvy o zhotovení mala spoločnosť PDVSA poskytnúť ENVC zálohovú platbu vo výške 10 % celkovej zmluvnej ceny, t. j. 12,89 milióna EUR, pričom podmienkou bolo získanie dvoch záložných akreditívov na zaručenie zálohovej platby spoločnosti PDVSA, ak by si firma ENVC svoje zmluvné záväzky nesplnila. Oba záložné akreditívy vydala banka CGD na základe patronátneho vyhlásenia spoločnosti EMPORDEF a boli stiahnuté 28. februára 2014 a 31. marca 2014.

| (25) | Portugalsko takisto objasnilo, že v rokoch 2007 až 2011 spoločnosť EMPORDEF vydala viacero ďalších patronátnych vyhlásení a záruk na podporu dohôd o financovaní medzi ENVC a komerčnými bankami (patronátne vyhlásenia uvedené v odôvodnení 24 vyššie a v tomto odôvodnení sa ďalej spoločne označujú ako „patronátne vyhlásenia“ a činia spolu 70 792 500 EUR). Portugalsko podotýka, že spoločnosť EMPORDEF nikdy nevyžadovala od ENVC za patronátne vyhlásenia odplatu. |
| --- | --- |

(25)

Portugalsko takisto objasnilo, že v rokoch 2007 až 2011 spoločnosť EMPORDEF vydala viacero ďalších patronátnych vyhlásení a záruk na podporu dohôd o financovaní medzi ENVC a komerčnými bankami (patronátne vyhlásenia uvedené v odôvodnení 24 vyššie a v tomto odôvodnení sa ďalej spoločne označujú ako „patronátne vyhlásenia“ a činia spolu 70 792 500 EUR). Portugalsko podotýka, že spoločnosť EMPORDEF nikdy nevyžadovala od ENVC za patronátne vyhlásenia odplatu.

| (26) | V rokoch 2000 až 2005 získala spoločnosť ENVC viacero dotácií na stavbu lodí v celkovej sume 27 129 933,20 EUR (ďalej len „lodiarske dotácie“). Táto suma zodpovedá viacerým nenávratným dotáciám na výstavbu viacerých plavidiel a tankerov, ktoré sa podľa tvrdení Portugalska poskytli v súlade so zákonnou vyhláškou 296/89, ktorou sa vykonáva smernica Rady 87/167/EHS (17). |
| --- | --- |

(26)

V rokoch 2000 až 2005 získala spoločnosť ENVC viacero dotácií na stavbu lodí v celkovej sume 27 129 933,20 EUR (ďalej len „lodiarske dotácie“). Táto suma zodpovedá viacerým nenávratným dotáciám na výstavbu viacerých plavidiel a tankerov, ktoré sa podľa tvrdení Portugalska poskytli v súlade so zákonnou vyhláškou 296/89, ktorou sa vykonáva smernica Rady 87/167/EHS (17).

| (27) | Spoločnosť ENVC získala v rokoch 2005 a 2006 aj finančnú pomoc na odbornú prípravu vo výške 257 791 EUR (ďalej len „dotácie na odbornú prípravu“) v rámci Operačného programu zamestnanosť, odborná príprava a sociálny rozvoj (POEFDS) financovaného z Európskeho sociálneho fondu. |
| --- | --- |

(27)

Spoločnosť ENVC získala v rokoch 2005 a 2006 aj finančnú pomoc na odbornú prípravu vo výške 257 791 EUR (ďalej len „dotácie na odbornú prípravu“) v rámci Operačného programu zamestnanosť, odborná príprava a sociálny rozvoj (POEFDS) financovaného z Európskeho sociálneho fondu.

| (28) | Vo vzťahu k plavidlu Atlântida Portugalsko uviedlo, že na jeho výstavbu prebehla v roku 2006 medzinárodná verejná súťaž, do ktorej sa zapojila len firma ENVC a ešte jedna ďalšia spoločnosť. Obe ponuky však boli zamietnuté, pretože nespĺňali požiadavky výzvy. Zákazku na stavbu plavidla získala spoločnosť ENVC neskôr na základe priamych rokovaní s firmou Atlanticoline zodpovednou za námornú prepravu na Azorách. Pôvodná hodnota zákazky na stavbu plavidla Atlântida bola 39,95 milióna EUR; neskôr sa zvýšila na 45,35 milióna EUR. Firma Atlanticoline neskôr zmluvu s ENVC vypovedala s tvrdením, že Atlântida nedokáže dosiahnuť stanovenú rýchlosť. |
| --- | --- |

(28)

Vo vzťahu k plavidlu Atlântida Portugalsko uviedlo, že na jeho výstavbu prebehla v roku 2006 medzinárodná verejná súťaž, do ktorej sa zapojila len firma ENVC a ešte jedna ďalšia spoločnosť. Obe ponuky však boli zamietnuté, pretože nespĺňali požiadavky výzvy. Zákazku na stavbu plavidla získala spoločnosť ENVC neskôr na základe priamych rokovaní s firmou Atlanticoline zodpovednou za námornú prepravu na Azorách. Pôvodná hodnota zákazky na stavbu plavidla Atlântida bola 39,95 milióna EUR; neskôr sa zvýšila na 45,35 milióna EUR. Firma Atlanticoline neskôr zmluvu s ENVC vypovedala s tvrdením, že Atlântida nedokáže dosiahnuť stanovenú rýchlosť.

| (29) | S cieľom ukončiť spor medzi spoločnosťami Atlanticoline a ENVC prijala firma EMPORDEF 23. decembra 2009 od banky CGD úver vo výške 37 miliónov EUR. Podľa úverovej zmluvy mala spoločnosť EMPORDEF úver použiť na to, aby firme ENVC poskytla potrebné financie na ukončenie konania s firmou Atlanticoline. Účtovanou úrokovou sadzbou bola 6-mesačná sadzba EURIBOR plus 2 % marže (ďalej len „úver na plavidlo Atlântida“). |
| --- | --- |

(29)

S cieľom ukončiť spor medzi spoločnosťami Atlanticoline a ENVC prijala firma EMPORDEF 23. decembra 2009 od banky CGD úver vo výške 37 miliónov EUR. Podľa úverovej zmluvy mala spoločnosť EMPORDEF úver použiť na to, aby firme ENVC poskytla potrebné financie na ukončenie konania s firmou Atlanticoline. Účtovanou úrokovou sadzbou bola 6-mesačná sadzba EURIBOR plus 2 % marže (ďalej len „úver na plavidlo Atlântida“).

| (30) | Hotové plavidlo sa v roku 2014 predalo v súťaži. Predajné konanie sa propagovalo v štátnych i medzinárodných novinách, pričom jediným kritériom na víťaza bola cena. Kúpna zmluva s kupujúcim (Mystic Cruises SA) v hodnote 8,75 milióna EUR bola podpísaná 30. septembra 2014. |
| --- | --- |

(30)

Hotové plavidlo sa v roku 2014 predalo v súťaži. Predajné konanie sa propagovalo v štátnych i medzinárodných novinách, pričom jediným kritériom na víťaza bola cena. Kúpna zmluva s kupujúcim (Mystic Cruises SA) v hodnote 8,75 milióna EUR bola podpísaná 30. septembra 2014.

4.   ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA

| (31) | Komisia 23. januára 2013 rozhodla o začatí formálneho vyšetrovacieho konania. V rozhodnutí o začatí konania bol predbežný názor Komisie, že spoločnosť ENVC možno považovať za podnik v ťažkostiach v zmysle usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach z roku 2004 (18) (ďalej len „usmernenia z roku 2004“), najmä vzhľadom na jej výrazné straty minimálne od roku 2000. |
| --- | --- |

(31)

Komisia 23. januára 2013 rozhodla o začatí formálneho vyšetrovacieho konania. V rozhodnutí o začatí konania bol predbežný názor Komisie, že spoločnosť ENVC možno považovať za podnik v ťažkostiach v zmysle usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach z roku 2004 (18) (ďalej len „usmernenia z roku 2004“), najmä vzhľadom na jej výrazné straty minimálne od roku 2000.

| (32) | Hoci Komisia v rozhodnutí o začatí konania zdôraznila, že jej boli o minulých opatreniach poskytnuté len obmedzené informácie, dospela k predbežnému záveru, že všetky z nich zahŕňali štátne prostriedky a boli pripísateľné štátu (19). Komisia zároveň dospela k predbežnému stanovisku, že minulé opatrenia poskytli firme ENVC neoprávnenú výhodu, keďže sa vzhľadom na jej vtedajšie ťažkosti nezdalo pravdepodobné, že by jej bol minulé opatrenia poskytol akýkoľvek racionálny súkromný subjekt. Výhoda je selektívnej povahy, keďže jediným príjemcom bola spoločnosť ENVC. |
| --- | --- |

(32)

Hoci Komisia v rozhodnutí o začatí konania zdôraznila, že jej boli o minulých opatreniach poskytnuté len obmedzené informácie, dospela k predbežnému záveru, že všetky z nich zahŕňali štátne prostriedky a boli pripísateľné štátu (19). Komisia zároveň dospela k predbežnému stanovisku, že minulé opatrenia poskytli firme ENVC neoprávnenú výhodu, keďže sa vzhľadom na jej vtedajšie ťažkosti nezdalo pravdepodobné, že by jej bol minulé opatrenia poskytol akýkoľvek racionálny súkromný subjekt. Výhoda je selektívnej povahy, keďže jediným príjemcom bola spoločnosť ENVC.

| (33) | Komisia zároveň poznamenala, že minulé opatrenia pravdepodobne ovplyvnili obchod medzi členskými štátmi, keďže spoločnosť ENVC bola v konkurenčnom vzťahu s lodenicami z ostatných členských štátov Európskej únie a ostatných krajín sveta. Minulé opatrenia teda umožnili spoločnosti ENVC pokračovať v činnosti, a to jej na rozdiel od iných konkurentov umožnilo vyhnúť sa následkom plynúcim zo slabých finančných výsledkov. |
| --- | --- |

(33)

Komisia zároveň poznamenala, že minulé opatrenia pravdepodobne ovplyvnili obchod medzi členskými štátmi, keďže spoločnosť ENVC bola v konkurenčnom vzťahu s lodenicami z ostatných členských štátov Európskej únie a ostatných krajín sveta. Minulé opatrenia teda umožnili spoločnosti ENVC pokračovať v činnosti, a to jej na rozdiel od iných konkurentov umožnilo vyhnúť sa následkom plynúcim zo slabých finančných výsledkov.

| (34) | Na základe uvedeného dospela Komisia k predbežnému názoru, že minulé opatrenia zrejme predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Okrem toho, keďže minulé opatrenia by boli udelené v rozpore s oznamovacou povinnosťou a povinnosťou zdržať sa konania v zmysle článku 108 ods. 3 ZFEÚ, Komisia poznamenala, že podľa všetkého ide o neoprávnenú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(34)

Na základe uvedeného dospela Komisia k predbežnému názoru, že minulé opatrenia zrejme predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Okrem toho, keďže minulé opatrenia by boli udelené v rozpore s oznamovacou povinnosťou a povinnosťou zdržať sa konania v zmysle článku 108 ods. 3 ZFEÚ, Komisia poznamenala, že podľa všetkého ide o neoprávnenú štátnu pomoc.

| (35) | Komisia takisto vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti minulých opatrení s vnútorným trhom – najmä preto, že portugalské orgány neuviedli žiadne možné dôvody zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(35)

Komisia takisto vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti minulých opatrení s vnútorným trhom – najmä preto, že portugalské orgány neuviedli žiadne možné dôvody zlučiteľnosti.

| (36) | Komisia napriek tomu skúmala, či by sa na minulé opatrenia nemohol prima facie vzťahovať niektorý z možných dôvodov zlučiteľnosti stanovených v ZFEÚ. Po vylúčení uplatniteľnosti výnimiek podľa článku 107 ods. 2 ZFEÚ Komisia predbežne skonštatovala, že do úvahy pripadá len výnimka podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(36)

Komisia napriek tomu skúmala, či by sa na minulé opatrenia nemohol prima facie vzťahovať niektorý z možných dôvodov zlučiteľnosti stanovených v ZFEÚ. Po vylúčení uplatniteľnosti výnimiek podľa článku 107 ods. 2 ZFEÚ Komisia predbežne skonštatovala, že do úvahy pripadá len výnimka podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

| (37) | Komisia poznamenala, že minulé opatrenia zrejme neboli udelené podľa osobitných pravidiel štátnej pomoci platných pre lodiarsky priemysel v čase poskytnutia minulých opatrení, t. j. Rámca štátnej pomoci na stavbu lodí (20) či jeho predchodcov (21). Keďže spoločnosť ENVC bola v čase poskytnutia minulých opatrení podľa všetkého podnikom v ťažkostiach v zmysle usmernení z roku 2004, Komisia poznamenala, že jediným relevantným základom zlučiteľnosti sa zdá pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, teda usmernenia z roku 2004. |
| --- | --- |

(37)

Komisia poznamenala, že minulé opatrenia zrejme neboli udelené podľa osobitných pravidiel štátnej pomoci platných pre lodiarsky priemysel v čase poskytnutia minulých opatrení, t. j. Rámca štátnej pomoci na stavbu lodí (20) či jeho predchodcov (21). Keďže spoločnosť ENVC bola v čase poskytnutia minulých opatrení podľa všetkého podnikom v ťažkostiach v zmysle usmernení z roku 2004, Komisia poznamenala, že jediným relevantným základom zlučiteľnosti sa zdá pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, teda usmernenia z roku 2004.

| (38) | Komisia poznamenala, že podmienky pomoci na záchranu stanovené v bode 3.1 usmernení z roku 2004 zrejme neboli splnené. Pokiaľ ide o pomoc na reštrukturalizáciu vymedzenú v bode 3.2 usmernení z roku 2004, Komisia skonštatovala, že Portugalsko nepreukázalo existenciu ktoréhokoľvek z prvkov potrebných na to, aby sa minulé opatrenia mohli považovať za pomoc na reštrukturalizáciu (plán reštrukturalizácie, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.). Komisia teda nemala dôkazy o tom, či by sa niektoré z minulých opatrení dalo na základe príslušných usmernení považovať za zlučiteľné ako pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(38)

Komisia poznamenala, že podmienky pomoci na záchranu stanovené v bode 3.1 usmernení z roku 2004 zrejme neboli splnené. Pokiaľ ide o pomoc na reštrukturalizáciu vymedzenú v bode 3.2 usmernení z roku 2004, Komisia skonštatovala, že Portugalsko nepreukázalo existenciu ktoréhokoľvek z prvkov potrebných na to, aby sa minulé opatrenia mohli považovať za pomoc na reštrukturalizáciu (plán reštrukturalizácie, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.). Komisia teda nemala dôkazy o tom, či by sa niektoré z minulých opatrení dalo na základe príslušných usmernení považovať za zlučiteľné ako pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu.

| (39) | Preto Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti minulých opatrení v prospech spoločnosti ENVC s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(39)

Preto Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti minulých opatrení v prospech spoločnosti ENVC s vnútorným trhom.

| (40) | Komisia navyše uviedla niekoľko pripomienok k plánovaným opatreniam Portugalska v súvislosti s privatizáciou spoločnosti ENVC. Hoci plánované sprievodné opatrenia k privatizácii spoločnosti ENVC neboli predmetom rozhodnutia o začatí konania, Komisia so zreteľom na hospodársku situáciu spoločnosti ENVC a povahu plánovaných opatrení považovala za pravdepodobné, že tieto opatrenia budú zahŕňať štátnu pomoc. Ako však Komisia vidí, Portugalsko odmietlo jedinú platnú ponuku na privatizáciu spoločnosti ENVC a miesto toho sa rozhodlo pre likvidáciu spoločnosti (pozri odôvodnenia 14 až 15 vyššie). Na základe toho Komisia predpokladá, že plánované sprievodné opatrenia k privatizácii spoločnosti ENVC sa neposkytli, a teda sa v tomto rozhodnutí nezohľadňujú. |
| --- | --- |

(40)

Komisia navyše uviedla niekoľko pripomienok k plánovaným opatreniam Portugalska v súvislosti s privatizáciou spoločnosti ENVC. Hoci plánované sprievodné opatrenia k privatizácii spoločnosti ENVC neboli predmetom rozhodnutia o začatí konania, Komisia so zreteľom na hospodársku situáciu spoločnosti ENVC a povahu plánovaných opatrení považovala za pravdepodobné, že tieto opatrenia budú zahŕňať štátnu pomoc. Ako však Komisia vidí, Portugalsko odmietlo jedinú platnú ponuku na privatizáciu spoločnosti ENVC a miesto toho sa rozhodlo pre likvidáciu spoločnosti (pozri odôvodnenia 14 až 15 vyššie). Na základe toho Komisia predpokladá, že plánované sprievodné opatrenia k privatizácii spoločnosti ENVC sa neposkytli, a teda sa v tomto rozhodnutí nezohľadňujú.

5.   PRIPOMIENKY PORTUGALSKA K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA

| (41) | Vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu Komisie o začatí konania Portugalsko uviedlo, že napriek kumulovaným stratám firmy ENVC od roku 2000 (a najmä od roku 2009) bolo rozhodnutie spoločnosti EMPORDEF držať firmu pri živote poskytovaním dostatočných prostriedkov racionálnym rozhodnutím v súlade s logikou kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (market economy operator – „MEO“). |
| --- | --- |

(41)

Vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu Komisie o začatí konania Portugalsko uviedlo, že napriek kumulovaným stratám firmy ENVC od roku 2000 (a najmä od roku 2009) bolo rozhodnutie spoločnosti EMPORDEF držať firmu pri živote poskytovaním dostatočných prostriedkov racionálnym rozhodnutím v súlade s logikou kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (market economy operator – „MEO“).

| (42) | Pokiaľ ide o ťažkosti spoločnosti ENVC, Portugalsko uviedlo, že závažnosť jej finančnej situácie sa prejavila až v rokoch 2009/2010 a jej nezvratnosť vyšla najavo až v ročnej účtovnej závierke za rok 2012. |
| --- | --- |

(42)

Pokiaľ ide o ťažkosti spoločnosti ENVC, Portugalsko uviedlo, že závažnosť jej finančnej situácie sa prejavila až v rokoch 2009/2010 a jej nezvratnosť vyšla najavo až v ročnej účtovnej závierke za rok 2012.

| (43) | Portugalsko takisto objasnilo, že príčinou zvýšenia základného imania z roku 2006 bola zákonná povinnosť vyplývajúca z článku 35 portugalského zákonníka obchodných spoločností. Podľa daného ustanovenia, ak strata spoločnosti predstavuje polovicu základného imania i) spoločnosť sa musí zrušiť; ii) základné imanie sa musí znížiť aspoň o sumu vlastného kapitálu („capital próprio“) spoločnosti alebo iii) podielnici spoločnosti musia zvýšiť základné imanie. Práve na tomto základe sa podielnici spoločnosti ENVC v roku 2006 rozhodli vložiť do spoločnosti kapitál vo výške 24,875 milióna EUR. |
| --- | --- |

(43)

Portugalsko takisto objasnilo, že príčinou zvýšenia základného imania z roku 2006 bola zákonná povinnosť vyplývajúca z článku 35 portugalského zákonníka obchodných spoločností. Podľa daného ustanovenia, ak strata spoločnosti predstavuje polovicu základného imania i) spoločnosť sa musí zrušiť; ii) základné imanie sa musí znížiť aspoň o sumu vlastného kapitálu („capital próprio“) spoločnosti alebo iii) podielnici spoločnosti musia zvýšiť základné imanie. Práve na tomto základe sa podielnici spoločnosti ENVC v roku 2006 rozhodli vložiť do spoločnosti kapitál vo výške 24,875 milióna EUR.

| (44) | Podľa Portugalska bolo toto rozhodnutie prijaté v presvedčení, že pri alternatívnych možnostiach podľa článku 35 portugalského zákonníka obchodných spoločností by spoločnosť ENVC nebola schopná plniť si finančné a obchodné záväzky (najmä voči portugalským námorným silám). K roku 2006 mala spoločnosť ENVC v knihe objednávok 15 stavebných projektov v celkovej sume 386 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(44)

Podľa Portugalska bolo toto rozhodnutie prijaté v presvedčení, že pri alternatívnych možnostiach podľa článku 35 portugalského zákonníka obchodných spoločností by spoločnosť ENVC nebola schopná plniť si finančné a obchodné záväzky (najmä voči portugalským námorným silám). K roku 2006 mala spoločnosť ENVC v knihe objednávok 15 stavebných projektov v celkovej sume 386 miliónov EUR.

| (45) | Portugalsko tvrdí, že súkromný investor v trhovom hospodárstve by tiež zvolil zvýšenie základného imania firmy ENVC a umožnil jej pokračovať v činnosti, čím by posilnil jej konkurencieschopnosť v lodiarskom priemysle. |
| --- | --- |

(45)

Portugalsko tvrdí, že súkromný investor v trhovom hospodárstve by tiež zvolil zvýšenie základného imania firmy ENVC a umožnil jej pokračovať v činnosti, čím by posilnil jej konkurencieschopnosť v lodiarskom priemysle.

| (46) | V podaní zo 14. februára 2014 Portugalsko uviedlo, že pri rozhodovaní o zvýšení základného imania z roku 2006 sa zohľadňovalo nielen portfólio spoločnosti, ale aj plán reštrukturalizácie ENVC z augusta 2005. |
| --- | --- |

(46)

V podaní zo 14. februára 2014 Portugalsko uviedlo, že pri rozhodovaní o zvýšení základného imania z roku 2006 sa zohľadňovalo nielen portfólio spoločnosti, ale aj plán reštrukturalizácie ENVC z augusta 2005.

| (47) | Tento plán reštrukturalizácie (ktorého návrh bol poskytnutý) vypracovala firma Banco Português de Investimento S.A. (ďalej len „BPI“) a týkal sa obdobia rokov 2005 – 2009. Podľa plánu reštrukturalizácie by sa spoločnosť ENVC v záujme obnovenia rentability musela zamerať na vojenský sektor, hoci sa uznalo, že jej finančná a hospodárska udržateľnosť bola podmienená schopnosťami manažmentu, plnením existujúcich zmlúv a vývojom na lodiarskom trhu. |
| --- | --- |

(47)

Tento plán reštrukturalizácie (ktorého návrh bol poskytnutý) vypracovala firma Banco Português de Investimento S.A. (ďalej len „BPI“) a týkal sa obdobia rokov 2005 – 2009. Podľa plánu reštrukturalizácie by sa spoločnosť ENVC v záujme obnovenia rentability musela zamerať na vojenský sektor, hoci sa uznalo, že jej finančná a hospodárska udržateľnosť bola podmienená schopnosťami manažmentu, plnením existujúcich zmlúv a vývojom na lodiarskom trhu.

| (48) | V pláne reštrukturalizácie sa nekvantifikovali náklady spojené s neplnením zmlúv, ktoré mala firma ENVC v danom čase k dispozícii. Náklady na zrušenie firmy (vrátane prepustenia zamestnancov a urovnania záväzkov) sa však odhadli vo výške 175 miliónov EUR. Podľa Portugalska sa od možnosti likvidácie upustilo, pretože by bola zložitejšia než zvýšenie základného imania. |
| --- | --- |

(48)

V pláne reštrukturalizácie sa nekvantifikovali náklady spojené s neplnením zmlúv, ktoré mala firma ENVC v danom čase k dispozícii. Náklady na zrušenie firmy (vrátane prepustenia zamestnancov a urovnania záväzkov) sa však odhadli vo výške 175 miliónov EUR. Podľa Portugalska sa od možnosti likvidácie upustilo, pretože by bola zložitejšia než zvýšenie základného imania.

| (49) | Portugalsko ďalej vysvetľuje, že v pláne reštrukturalizácie sa uznala potreba podpory pre ENVC, keďže spoločnosť nebola schopná v rokoch 2005 – 2007 sama pokračovať v činnosti. Portugalsko však poznamenáva, že v správe orgánu Inspecção-Geral de Finanças – IGF (subjekt zodpovedný za dohľad nad portugalskými štátnymi spoločnosťami) z roku 2009 sa uvádza, že plán reštrukturalizácie ENVC nebol implementovaný dostatočne a finančné a hospodárske prognózy na roky 2008 až 2011 boli prehnane optimistické. |
| --- | --- |

(49)

Portugalsko ďalej vysvetľuje, že v pláne reštrukturalizácie sa uznala potreba podpory pre ENVC, keďže spoločnosť nebola schopná v rokoch 2005 – 2007 sama pokračovať v činnosti. Portugalsko však poznamenáva, že v správe orgánu Inspecção-Geral de Finanças – IGF (subjekt zodpovedný za dohľad nad portugalskými štátnymi spoločnosťami) z roku 2009 sa uvádza, že plán reštrukturalizácie ENVC nebol implementovaný dostatočne a finančné a hospodárske prognózy na roky 2008 až 2011 boli prehnane optimistické.

| (50) | Pokiaľ ide o úvery z roku 2012 a 2013, Portugalsko tvrdí, že úrokové sadzby uplatnené voči ENVC boli rovnaké, ako tie, ktoré sa firme EMPORDEF podarilo získať na trhu. Úrokové sadzby by sa teda mali považovať za vyhovujúce trhovým podmienkam, a teda nezahŕňajúce pomoc. Podľa Portugalska, keďže spoločnosť EMPORDEF bola jediným podielnikom spoločnosti ENVC, dala by sa považovať za posledného dlžníka v rade zodpovedného za dlhy a záväzky spoločnosti ENVC. Preto Portugalsko tvrdí, že spoločnosť EMPORDEF nepodstupovala vyššie riziko, keď sa firme ENVC ešte väčšmi vystavila v rámci úverov z roku 2012 a 2013. |
| --- | --- |

(50)

Pokiaľ ide o úvery z roku 2012 a 2013, Portugalsko tvrdí, že úrokové sadzby uplatnené voči ENVC boli rovnaké, ako tie, ktoré sa firme EMPORDEF podarilo získať na trhu. Úrokové sadzby by sa teda mali považovať za vyhovujúce trhovým podmienkam, a teda nezahŕňajúce pomoc. Podľa Portugalska, keďže spoločnosť EMPORDEF bola jediným podielnikom spoločnosti ENVC, dala by sa považovať za posledného dlžníka v rade zodpovedného za dlhy a záväzky spoločnosti ENVC. Preto Portugalsko tvrdí, že spoločnosť EMPORDEF nepodstupovala vyššie riziko, keď sa firme ENVC ešte väčšmi vystavila v rámci úverov z roku 2012 a 2013.

| (51) | V podaní zo 14. februára 2014 Portugalsko objasnilo, že k februáru 2014 firma ENVC nesplatila ani úvery z roku 2012 a 2013, ani žiadne úroky. Okrem toho Portugalsko uviedlo, že úvery poskytnuté spoločnosti ENVC boli podľa potreby sprevádzané patronátnymi vyhláseniami spoločnosti EMPORDEF. |
| --- | --- |

(51)

V podaní zo 14. februára 2014 Portugalsko objasnilo, že k februáru 2014 firma ENVC nesplatila ani úvery z roku 2012 a 2013, ani žiadne úroky. Okrem toho Portugalsko uviedlo, že úvery poskytnuté spoločnosti ENVC boli podľa potreby sprevádzané patronátnymi vyhláseniami spoločnosti EMPORDEF.

| (52) | Pokiaľ ide o úvery DGTF z rokov 2006, 2008, 2010 a 2011, Portugalsko zastáva názor, že boli poskytnuté za trhových podmienok, keďže sa uplatnila úroková sadzba EURIBOR plus variabilné rizikové prirážky v závislosti od každej zmluvy. Portugalsko takisto uvádza, že pri poskytovaní úverov DGTF sa zohľadnila kniha objednávok ENVC, ktorá vytvárala odôvodnený predpoklad, že ENVC bude schopná úvery splatiť. |
| --- | --- |

(52)

Pokiaľ ide o úvery DGTF z rokov 2006, 2008, 2010 a 2011, Portugalsko zastáva názor, že boli poskytnuté za trhových podmienok, keďže sa uplatnila úroková sadzba EURIBOR plus variabilné rizikové prirážky v závislosti od každej zmluvy. Portugalsko takisto uvádza, že pri poskytovaní úverov DGTF sa zohľadnila kniha objednávok ENVC, ktorá vytvárala odôvodnený predpoklad, že ENVC bude schopná úvery splatiť.

| (53) | Portugalsko ďalej zdôrazňuje, že používanie patronátnych vyhlásení je medzi súkromnými subjektmi bežným mechanizmom na zaistenie prístupu spoločností s nižšou výpožičkovou kapacitou na finančné trhy. Podľa Portugalska by firma EMPORDEF bola v súvislosti s dlhmi spoločnosti ENVC i tak považovaná za posledného dlžníka v rade, keďže bola jej jediným podielnikom. Portugalsko v každom prípade podotýka, že spoločnosť EMPORDEF nikdy nevyžadovala od ENVC za patronátne vyhlásenia odplatu. |
| --- | --- |

(53)

Portugalsko ďalej zdôrazňuje, že používanie patronátnych vyhlásení je medzi súkromnými subjektmi bežným mechanizmom na zaistenie prístupu spoločností s nižšou výpožičkovou kapacitou na finančné trhy. Podľa Portugalska by firma EMPORDEF bola v súvislosti s dlhmi spoločnosti ENVC i tak považovaná za posledného dlžníka v rade, keďže bola jej jediným podielnikom. Portugalsko v každom prípade podotýka, že spoločnosť EMPORDEF nikdy nevyžadovala od ENVC za patronátne vyhlásenia odplatu.

| (54) | Pokiaľ ide o lodiarske dotácie, Portugalsko tvrdí, že boli poskytnuté v súlade so zákonnou vyhláškou 296/89, ktorou sa vykonáva smernica 87/167/EHS, a že teda ide o zlučiteľnú pomoc lodiarskemu priemyslu. Pokiaľ ide o dotácie na odbornú prípravu, Portugalsko tvrdí, že boli poskytnuté všetkým spoločnostiam, ktoré spĺňali regulačné podmienky, a teda že firme ENVC nepriniesli neoprávnenú selektívnu výhodu. |
| --- | --- |

(54)

Pokiaľ ide o lodiarske dotácie, Portugalsko tvrdí, že boli poskytnuté v súlade so zákonnou vyhláškou 296/89, ktorou sa vykonáva smernica 87/167/EHS, a že teda ide o zlučiteľnú pomoc lodiarskemu priemyslu. Pokiaľ ide o dotácie na odbornú prípravu, Portugalsko tvrdí, že boli poskytnuté všetkým spoločnostiam, ktoré spĺňali regulačné podmienky, a teda že firme ENVC nepriniesli neoprávnenú selektívnu výhodu.

| (55) | Pokiaľ ide o plavidlo Atlântida, Portugalsko uviedlo, že v júni 2012 bola jeho trhová hodnota odhadnutá na 29,24 milióna EUR, zohľadňujúc okrem iného ekonomické zastaranie, ako aj fyzické a funkčné opotrebenie. V tejto súvislosti podľa Portugalska neexistuje dôvod domnievať sa, že by výstavba plavidla znamenala pre firmu ENVC neoprávnenú výhodu, majúc na zreteli, že náklady na stavbu presiahli zmluvnú cenu. |
| --- | --- |

(55)

Pokiaľ ide o plavidlo Atlântida, Portugalsko uviedlo, že v júni 2012 bola jeho trhová hodnota odhadnutá na 29,24 milióna EUR, zohľadňujúc okrem iného ekonomické zastaranie, ako aj fyzické a funkčné opotrebenie. V tejto súvislosti podľa Portugalska neexistuje dôvod domnievať sa, že by výstavba plavidla znamenala pre firmu ENVC neoprávnenú výhodu, majúc na zreteli, že náklady na stavbu presiahli zmluvnú cenu.

6.   POSÚDENIE OPATRENÍ

| (56) | Toto rozhodnutie sa zaoberá predovšetkým otázkou, či je ENVC podnikom v ťažkostiach v zmysle usmernení z roku 2004 (22). Následne analyzuje, či sú skúmané opatrenia štátnou pomocou pre ENVC v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a ak áno, či je takáto pomoc zákonná a zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(56)

Toto rozhodnutie sa zaoberá predovšetkým otázkou, či je ENVC podnikom v ťažkostiach v zmysle usmernení z roku 2004 (22). Následne analyzuje, či sú skúmané opatrenia štátnou pomocou pre ENVC v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a ak áno, či je takáto pomoc zákonná a zlučiteľná s vnútorným trhom.

6.1.   Ťažkosti spoločnosti ENVC

| (57) | Ako sa uvádza vyššie v odôvodnení 42, Portugalsko uviedlo, že závažnosť finančnej situácie spoločnosti ENVC sa prejavila až v rokoch 2009/2010 a jej nezvratnosť vyšla najavo až v ročnej účtovnej závierke za rok 2012. |
| --- | --- |

(57)

Ako sa uvádza vyššie v odôvodnení 42, Portugalsko uviedlo, že závažnosť finančnej situácie spoločnosti ENVC sa prejavila až v rokoch 2009/2010 a jej nezvratnosť vyšla najavo až v ročnej účtovnej závierke za rok 2012.

| (58) | Komisia opakuje svoje stanovisko z rozhodnutia o začatí konania. Podľa bodu 9 usmernení z roku 2004 Komisia považuje určitú firmu za firmu v ťažkostiach, keď táto nie je schopná, či už prostredníctvom svojich vlastných zdrojov, alebo pomocou finančných prostriedkov, ktoré je schopná získať od svojich vlastníkov/akcionárov alebo veriteľov, zamedziť stratám, ktoré by ju bez vonkajšej intervencie verejných orgánov takmer s určitosťou odsúdili na vylúčenie z obchodnej činnosti v krátkodobom alebo strednodobom horizonte. |
| --- | --- |

(58)

Komisia opakuje svoje stanovisko z rozhodnutia o začatí konania. Podľa bodu 9 usmernení z roku 2004 Komisia považuje určitú firmu za firmu v ťažkostiach, keď táto nie je schopná, či už prostredníctvom svojich vlastných zdrojov, alebo pomocou finančných prostriedkov, ktoré je schopná získať od svojich vlastníkov/akcionárov alebo veriteľov, zamedziť stratám, ktoré by ju bez vonkajšej intervencie verejných orgánov takmer s určitosťou odsúdili na vylúčenie z obchodnej činnosti v krátkodobom alebo strednodobom horizonte.

| (59) | V bode 10 usmernení z roku 2004 sa objasňuje, že spoločnosť s ručením obmedzeným sa považuje za spoločnosť v ťažkostiach, ak sa viac ako polovica jej základného imania prekryla stratou a viac ako štvrtina tohto imania bola prekrytá stratou v priebehu predchádzajúcich 12 mesiacov, alebo ak spĺňa kritériá v súlade s vnútroštátnym zákonodarstvom na to, aby sa stala predmetom konania vo veci kolektívnej insolventnosti. |
| --- | --- |

(59)

V bode 10 usmernení z roku 2004 sa objasňuje, že spoločnosť s ručením obmedzeným sa považuje za spoločnosť v ťažkostiach, ak sa viac ako polovica jej základného imania prekryla stratou a viac ako štvrtina tohto imania bola prekrytá stratou v priebehu predchádzajúcich 12 mesiacov, alebo ak spĺňa kritériá v súlade s vnútroštátnym zákonodarstvom na to, aby sa stala predmetom konania vo veci kolektívnej insolventnosti.

| (60) | V bode 11 usmernení z roku 2004 sa dopĺňa, že aj keď sa nevyskytuje žiadna z okolností uvedených v bode 10, firma sa môže stále považovať za nachádzajúcu sa v ťažkostiach predovšetkým v prípadoch, keď sa prejavuje obvyklými príznakmi firmy v ťažkostiach, ako sú rastúce straty, klesajúci obrat, rastúce skladové zásoby, nadmerná kapacita, pokles peňažného toku, rastúce dlhy, stúpajúce úrokové poplatky a klesajúca alebo nulová čistá hodnota aktív. |
| --- | --- |

(60)

V bode 11 usmernení z roku 2004 sa dopĺňa, že aj keď sa nevyskytuje žiadna z okolností uvedených v bode 10, firma sa môže stále považovať za nachádzajúcu sa v ťažkostiach predovšetkým v prípadoch, keď sa prejavuje obvyklými príznakmi firmy v ťažkostiach, ako sú rastúce straty, klesajúci obrat, rastúce skladové zásoby, nadmerná kapacita, pokles peňažného toku, rastúce dlhy, stúpajúce úrokové poplatky a klesajúca alebo nulová čistá hodnota aktív.

| (61) | Komisia konštatuje, že ENVC je spoločnosť s ručením obmedzeným, ktorá nepretržite zaznamenávala výrazné straty aspoň od roku 2000 (pozri tabuľku 3):

  Tabuľka 3


  Čisté výsledky spoločnosti ENVC v rokoch 2000 až 2013 | Čistý hospodársky výsledok (v mil. EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2000 | – 2,72 |
| 2001 | – 4,98 |
| 2002 | – 11,12 |
| 2003 | – 26,87 |
| 2004 | – 27,02 |
| 2005 | – 14,38 |
| 2006 | – 5,26 |
| 2007 | – 8,04 |
| 2008 | – 12,07 |
| 2009 | – 22,26 |
| 2010 | – 41,90 |
| 2011 | – 22,70 |
| 2012 | – 8,78 |
| 2013 | – 52,42 |
| Zdroj: Ročné účtovné závierky spoločnosti EMPORDEF za roky 2006, 2007, 2008, 2012 a 2013 (k dispozícii na stránke http://www.empordef.pt/main.html), ročné účtovné závierky spoločnosti ENVC za roky 2001, 2002, 2003, 2009, 2010 a 2011. |

(61)

Komisia konštatuje, že ENVC je spoločnosť s ručením obmedzeným, ktorá nepretržite zaznamenávala výrazné straty aspoň od roku 2000 (pozri tabuľku 3):

Tabuľka 3

Čisté výsledky spoločnosti ENVC v rokoch 2000 až 2013

Čistý hospodársky výsledok (v mil. EUR)

2000

– 2,72

2001

– 4,98

2002

– 11,12

2003

– 26,87

2004

– 27,02

2005

– 14,38

2006

– 5,26

2007

– 8,04

2008

– 12,07

2009

– 22,26

2010

– 41,90

2011

– 22,70

2012

– 8,78

2013

– 52,42

Zdroj: Ročné účtovné závierky spoločnosti EMPORDEF za roky 2006, 2007, 2008, 2012 a 2013 (k dispozícii na stránke http://www.empordef.pt/main.html), ročné účtovné závierky spoločnosti ENVC za roky 2001, 2002, 2003, 2009, 2010 a 2011.

| (62) | Okrem výrazných strát spoločnosti ENVC, ktoré sú prvým náznakom jej ťažkostí, sú prítomné aj niektoré z ďalších bežných príznakov podniku v ťažkostiach v zmysle usmernení z roku 2004. Napríklad obrat spoločnosti ENVC neustále klesal prinajmenšom od roku 2008 – zo 129,62 milióna EUR v danom roku na 55,58 milióna EUR v roku 2009, 20,22 milióna EUR v roku 2010 a 15,11 milióna EUR v roku 2011. Hoci v roku 2012 obrat vzrástol (30,38 milióna EUR) vzhľadom na určité dodatočné práce na plavidle logistickej podpory (23), bola to jednorazová udalosť a v roku 2013 sa obrat opäť prepadol na 3,79 milióna EUR. |
| --- | --- |

(62)

Okrem výrazných strát spoločnosti ENVC, ktoré sú prvým náznakom jej ťažkostí, sú prítomné aj niektoré z ďalších bežných príznakov podniku v ťažkostiach v zmysle usmernení z roku 2004. Napríklad obrat spoločnosti ENVC neustále klesal prinajmenšom od roku 2008 – zo 129,62 milióna EUR v danom roku na 55,58 milióna EUR v roku 2009, 20,22 milióna EUR v roku 2010 a 15,11 milióna EUR v roku 2011. Hoci v roku 2012 obrat vzrástol (30,38 milióna EUR) vzhľadom na určité dodatočné práce na plavidle logistickej podpory (23), bola to jednorazová udalosť a v roku 2013 sa obrat opäť prepadol na 3,79 milióna EUR.

| (63) | Okrem toho mala spoločnosť ENVC aspoň od roku 2009 záporný vlastný kapitál: – 25,62 milióna EUR v roku 2009, – 74,49 milióna EUR v roku 2010, – 129,63 milióna EUR v roku 2011, – 142,45 milióna EUR v roku 2012 a – 193,46 milióna EUR v roku 2013 (24). |
| --- | --- |

(63)

Okrem toho mala spoločnosť ENVC aspoň od roku 2009 záporný vlastný kapitál: – 25,62 milióna EUR v roku 2009, – 74,49 milióna EUR v roku 2010, – 129,63 milióna EUR v roku 2011, – 142,45 milióna EUR v roku 2012 a – 193,46 milióna EUR v roku 2013 (24).

| (64) | Podľa Portugalska (pozri odôvodnenie 43 vyššie) bolo zvýšenie základného imania z roku 2006 potrebné v zmysle článku 35 portugalského zákonníka obchodných spoločností, pričom alternatívou bolo zníženie základného imania ENVC alebo likvidácia spoločnosti. Okrem toho sa v pláne reštrukturalizácie, ktorý vypracovala spoločnosť BPI v auguste 2005 (pozri odôvodnenie 47 vyššie), zdôrazňuje, že od konca roka 2003 bola spoločnosť ENVC v stave technického bankrotu („falência técnica“). A napokon Komisia podotýka, že ako sa uvádza v správe IGF z roku 2009, k 31. decembru 2005 a koncom roka 2008 bola spoločnosť ENVC opäť v stave technického bankrotu. Preto sa zdá, že v časoch, keď bola spoločnosť ENVC v stave technického bankrotu, vykazovala všetky známky úpadku, ibaže ju za zbankrotovanú formálne nevyhlásil príslušný súd. Z toho vyplýva, že spoločnosť spĺňala kritériá vnútroštátneho práva na to, aby sa stala predmetom konania vo veci kolektívnej insolventnosti v súlade s bodom 10 usmernení z roku 2004, a to minimálne koncom roka 2003, 2005 a 2008. |
| --- | --- |

(64)

Podľa Portugalska (pozri odôvodnenie 43 vyššie) bolo zvýšenie základného imania z roku 2006 potrebné v zmysle článku 35 portugalského zákonníka obchodných spoločností, pričom alternatívou bolo zníženie základného imania ENVC alebo likvidácia spoločnosti. Okrem toho sa v pláne reštrukturalizácie, ktorý vypracovala spoločnosť BPI v auguste 2005 (pozri odôvodnenie 47 vyššie), zdôrazňuje, že od konca roka 2003 bola spoločnosť ENVC v stave technického bankrotu („falência técnica“). A napokon Komisia podotýka, že ako sa uvádza v správe IGF z roku 2009, k 31. decembru 2005 a koncom roka 2008 bola spoločnosť ENVC opäť v stave technického bankrotu. Preto sa zdá, že v časoch, keď bola spoločnosť ENVC v stave technického bankrotu, vykazovala všetky známky úpadku, ibaže ju za zbankrotovanú formálne nevyhlásil príslušný súd. Z toho vyplýva, že spoločnosť spĺňala kritériá vnútroštátneho práva na to, aby sa stala predmetom konania vo veci kolektívnej insolventnosti v súlade s bodom 10 usmernení z roku 2004, a to minimálne koncom roka 2003, 2005 a 2008.

| (65) | Vzhľadom na uvedené Komisia konštatuje, že firma ENVC bola v čase poskytnutia všetkých minulých opatrení podnikom v ťažkostiach v zmysle usmernení z roku 2004. |
| --- | --- |

(65)

Vzhľadom na uvedené Komisia konštatuje, že firma ENVC bola v čase poskytnutia všetkých minulých opatrení podnikom v ťažkostiach v zmysle usmernení z roku 2004.

6.2.   Existencia pomoci

| (66) | Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ akákoľvek pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(66)

Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ akákoľvek pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (67) | S cieľom dospieť k záveru, či ide o štátnu pomoc, sa preto musí posúdiť, či sú pri identifikovaných opatreniach splnené kumulatívne kritériá uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ (t. j. poskytnutie štátnych prostriedkov, selektívna výhoda, možné narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod v rámci EÚ). |
| --- | --- |

(67)

S cieľom dospieť k záveru, či ide o štátnu pomoc, sa preto musí posúdiť, či sú pri identifikovaných opatreniach splnené kumulatívne kritériá uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ (t. j. poskytnutie štátnych prostriedkov, selektívna výhoda, možné narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod v rámci EÚ).

| (68) | Ako Komisia už v tomto smere podotkla, Portugalsko nepopiera, že v prípade lodiarskych dotácií išlo o štátnu pomoc, keďže boli podľa Portugalských orgánov poskytnuté podľa zákonnej vyhlášky 296/89, ktorou sa vykonáva smernica 87/167/EHS. Komisia posúdi ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom v oddiele 6.4 nižšie. |
| --- | --- |

(68)

Ako Komisia už v tomto smere podotkla, Portugalsko nepopiera, že v prípade lodiarskych dotácií išlo o štátnu pomoc, keďže boli podľa Portugalských orgánov poskytnuté podľa zákonnej vyhlášky 296/89, ktorou sa vykonáva smernica 87/167/EHS. Komisia posúdi ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom v oddiele 6.4 nižšie.

| (69) | Pokiaľ ide o dotácie na odbornú prípravu poskytnuté v rokoch 2005 a 2006 vo výške 257 791 EUR, Portugalsko uvádza, že boli poskytnuté v rámci Operačného programu zamestnanosť, odborná príprava a sociálny rozvoj (POEFDS) financovaného z Európskeho sociálneho fondu. Komisia konštatuje, že tieto prostriedky sú štátnou pomocou ako také, keďže ich členský štát poskytol v kontexte štrukturálnych fondov v období rokov 2000 – 2006. Komisia preto priamo posúdi ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom v oddiele 6.4 nižšie. |
| --- | --- |

(69)

Pokiaľ ide o dotácie na odbornú prípravu poskytnuté v rokoch 2005 a 2006 vo výške 257 791 EUR, Portugalsko uvádza, že boli poskytnuté v rámci Operačného programu zamestnanosť, odborná príprava a sociálny rozvoj (POEFDS) financovaného z Európskeho sociálneho fondu. Komisia konštatuje, že tieto prostriedky sú štátnou pomocou ako také, keďže ich členský štát poskytol v kontexte štrukturálnych fondov v období rokov 2000 – 2006. Komisia preto priamo posúdi ich zlučiteľnosť s vnútorným trhom v oddiele 6.4 nižšie.

6.2.1.   Štátne prostriedky a ich pripísateľnosť

| (70) | Portugalsko nespochybňuje predbežné zistenia Komisie v rozhodnutí o začatí konania, pokiaľ ide o prítomnosť štátnych prostriedkov a pripísateľnosť opatrení štátu. |
| --- | --- |

(70)

Portugalsko nespochybňuje predbežné zistenia Komisie v rozhodnutí o začatí konania, pokiaľ ide o prítomnosť štátnych prostriedkov a pripísateľnosť opatrení štátu.

| (71) | Komisia v prvom rade zdôrazňuje, že úvery DGTF, lodiarske dotácie a dotácie na odbornú prípravu boli poskytnuté priamo zo štátneho rozpočtu (najmä prostredníctvom DGTF), a teda niet pochýb, že tieto minulé opatrenia zahŕňajú štátne prostriedky a sú pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(71)

Komisia v prvom rade zdôrazňuje, že úvery DGTF, lodiarske dotácie a dotácie na odbornú prípravu boli poskytnuté priamo zo štátneho rozpočtu (najmä prostredníctvom DGTF), a teda niet pochýb, že tieto minulé opatrenia zahŕňajú štátne prostriedky a sú pripísateľné štátu.

| (72) | Pokiaľ ide o spoločnosť EMPORDEF, Komisia je tiež toho názoru, že jej konanie zahŕňalo štátne prostriedky (keďže rozpočet spoločnosti EMPORDEF zabezpečuje priamo štát) a že dané opatrenia sú pripísateľné štátu v zmysle judikatúry vo veci Stardust Marine
   (25). Komisia v prvom rade konštatuje, že ide o verejný podnik v 100 % vlastníctve štátu: jediným podielnikom spoločnosti EMPORDEF v mene štátu je DGTF. Okrem toho je spoločnosť EMPORDEF pod priamym dohľadom ministerstva financií a verejnej správy z finančnej stránky a ministerstva národnej obrany z hľadiska sektorového dohľadu (26). |
| --- | --- |

(72)

Pokiaľ ide o spoločnosť EMPORDEF, Komisia je tiež toho názoru, že jej konanie zahŕňalo štátne prostriedky (keďže rozpočet spoločnosti EMPORDEF zabezpečuje priamo štát) a že dané opatrenia sú pripísateľné štátu v zmysle judikatúry vo veci Stardust Marine
   (25). Komisia v prvom rade konštatuje, že ide o verejný podnik v 100 % vlastníctve štátu: jediným podielnikom spoločnosti EMPORDEF v mene štátu je DGTF. Okrem toho je spoločnosť EMPORDEF pod priamym dohľadom ministerstva financií a verejnej správy z finančnej stránky a ministerstva národnej obrany z hľadiska sektorového dohľadu (26).

| (73) | Okrem toho sú podľa webovej stránky spoločnosti EMPORDEF jej činnosti v súlade s cieľmi, politikami a zámermi, ktoré určuje jej jediný podielnik – štát (27). Navyše predsedu spoločnosti EMPORDEF, ako aj jej výkonných riaditeľov menuje priamo minister národnej obrany (28). |
| --- | --- |

(73)

Okrem toho sú podľa webovej stránky spoločnosti EMPORDEF jej činnosti v súlade s cieľmi, politikami a zámermi, ktoré určuje jej jediný podielnik – štát (27). Navyše predsedu spoločnosti EMPORDEF, ako aj jej výkonných riaditeľov menuje priamo minister národnej obrany (28).

| (74) | Navyše sa v pravidlách plánovanej privatizácie firmy ENVC (pozri oddiel 2.2 vyššie) jasne uvádza, že konečné rozhodnutie mala prijať portugalská vláda, a nie spoločnosť EMPORDEF. Čo sa týka nepriamych dôkazov, Komisia podotýka, že portugalské ministerstvo národnej obrany vydalo 4. januára 2012 tlačovú správu, kde sa uvádza: „Ministerstvo národnej obrany sa 2. júla 2011 rozhodlo pozastaviť rušenie [spoločnosti ENVC]. V auguste poverilo ministerstvo národnej obrany nové vedenie firmy EMPORDEF hľadaním riešenia, ako sa vyhnúť zrušeniu a zavretiu spoločnosti ENVC“ (29). Minister národnej obrany navyše viacnásobne verejne vyhlasoval kroky, ktoré sa mali prijať v súvislosti s plánovanou privatizáciou spoločnosti ENVC (30). Po zrušení privatizačných plánov portugalská vláda poverila firmu EMPORDEF prijatím potrebných opatrení v súvislosti so spoločnosťou ENVC (31). |
| --- | --- |

(74)

Navyše sa v pravidlách plánovanej privatizácie firmy ENVC (pozri oddiel 2.2 vyššie) jasne uvádza, že konečné rozhodnutie mala prijať portugalská vláda, a nie spoločnosť EMPORDEF. Čo sa týka nepriamych dôkazov, Komisia podotýka, že portugalské ministerstvo národnej obrany vydalo 4. januára 2012 tlačovú správu, kde sa uvádza: „Ministerstvo národnej obrany sa 2. júla 2011 rozhodlo pozastaviť rušenie [spoločnosti ENVC]. V auguste poverilo ministerstvo národnej obrany nové vedenie firmy EMPORDEF hľadaním riešenia, ako sa vyhnúť zrušeniu a zavretiu spoločnosti ENVC“ (29). Minister národnej obrany navyše viacnásobne verejne vyhlasoval kroky, ktoré sa mali prijať v súvislosti s plánovanou privatizáciou spoločnosti ENVC (30). Po zrušení privatizačných plánov portugalská vláda poverila firmu EMPORDEF prijatím potrebných opatrení v súvislosti so spoločnosťou ENVC (31).

| (75) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že konanie spoločnosti EMPORDEF je pripísateľné štátu a minulé opatrenia v prospech spoločnosti ENVC zahŕňali štátne prostriedky. |
| --- | --- |

(75)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že konanie spoločnosti EMPORDEF je pripísateľné štátu a minulé opatrenia v prospech spoločnosti ENVC zahŕňali štátne prostriedky.

6.2.2.   Selektívna výhoda

| (76) | Pokiaľ ide o otázku, či minulé opatrenia priniesli spoločnosti ENVC neoprávnenú selektívnu výhodu, Komisia poznamenáva, že podľa Portugalska to tak pri väčšine minulých opatrení nie je, keďže sú v súlade so zásadou kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (MEO). |
| --- | --- |

(76)

Pokiaľ ide o otázku, či minulé opatrenia priniesli spoločnosti ENVC neoprávnenú selektívnu výhodu, Komisia poznamenáva, že podľa Portugalska to tak pri väčšine minulých opatrení nie je, keďže sú v súlade so zásadou kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (MEO).

| (77) | Ako Komisia uviedla v rozhodnutí o začatí konania, aj napriek obmedzenému množstvu dostupných informácií v danom čase sa zdalo nepravdepodobné, že by akýkoľvek racionálny súkromný subjekt firme ENVC minulé opatrenia poskytol. Vzhľadom na vtedajšie ťažkosti firmy Komisia formulovala predbežný názor, že racionálny trhový subjekt by za trhových podmienok takéto financovanie spoločnosti ako ENVC neposkytol. Ďalším predbežným záverom Komisie bolo, že výhoda je selektívnej povahy, keďže jediným príjemcom bola spoločnosť ENVC. |
| --- | --- |

(77)

Ako Komisia uviedla v rozhodnutí o začatí konania, aj napriek obmedzenému množstvu dostupných informácií v danom čase sa zdalo nepravdepodobné, že by akýkoľvek racionálny súkromný subjekt firme ENVC minulé opatrenia poskytol. Vzhľadom na vtedajšie ťažkosti firmy Komisia formulovala predbežný názor, že racionálny trhový subjekt by za trhových podmienok takéto financovanie spoločnosti ako ENVC neposkytol. Ďalším predbežným záverom Komisie bolo, že výhoda je selektívnej povahy, keďže jediným príjemcom bola spoločnosť ENVC.

| (78) | Pokiaľ ide o zvýšenie základného imania z roku 2006, Komisia sa nestotožňuje s názorom Portugalska, že súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by sa rozhodol pre zvýšenie základného imania firmy ENVC miesto jej likvidácie, aby firme umožnil pokračovanie v lodiarskej činnosti – najmä vzhľadom na vtedajší stav knihy objednávok s 15 stavebnými projektmi v hodnote 386 miliónov EUR (pozri odôvodnenie 44 vyššie). |
| --- | --- |

(78)

Pokiaľ ide o zvýšenie základného imania z roku 2006, Komisia sa nestotožňuje s názorom Portugalska, že súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by sa rozhodol pre zvýšenie základného imania firmy ENVC miesto jej likvidácie, aby firme umožnil pokračovanie v lodiarskej činnosti – najmä vzhľadom na vtedajší stav knihy objednávok s 15 stavebnými projektmi v hodnote 386 miliónov EUR (pozri odôvodnenie 44 vyššie).

| (79) | Komisia predovšetkým poznamenáva, že racionálny trhový subjekt by bol vzal do úvahy, či je hospodársky výhodnejšie spoločnosť zlikvidovať alebo jej poskytnúť ďalší kapitál, zohľadňujúc pritom slabé finančné výsledky firmy ENVC v rokoch 2000 až 2006, ako aj opatrenia, ktoré jej štát poskytol už pred zvýšením základného imania z roku 2006 (t. j. jeden z úverov DGTF v sume 30 miliónov EUR z januára/februára 2006, lodiarske dotácie v sume vyše 27 miliónov EUR a dotácie na odbornú prípravu). |
| --- | --- |

(79)

Komisia predovšetkým poznamenáva, že racionálny trhový subjekt by bol vzal do úvahy, či je hospodársky výhodnejšie spoločnosť zlikvidovať alebo jej poskytnúť ďalší kapitál, zohľadňujúc pritom slabé finančné výsledky firmy ENVC v rokoch 2000 až 2006, ako aj opatrenia, ktoré jej štát poskytol už pred zvýšením základného imania z roku 2006 (t. j. jeden z úverov DGTF v sume 30 miliónov EUR z januára/februára 2006, lodiarske dotácie v sume vyše 27 miliónov EUR a dotácie na odbornú prípravu).

| (80) | Hoci sa zdalo, že suma v knihe objednávok prekračuje výslednú sumu minulých opatrení, Komisia zastáva názor, že racionálny trhový subjekt by zohľadnil aj pravdepodobnosť schopnosti firmy ENVC zrealizovať stavbu so ziskom a/alebo v rámci zmluvných termínov, aby sa vyhla pokutám (32). Podľa informácií od Portugalska nič nenasvedčuje tomu, že by spoločnosť EMPORDEF v čase zvýšenia základného imania z roku 2006 tieto aspekty zohľadnila. |
| --- | --- |

(80)

Hoci sa zdalo, že suma v knihe objednávok prekračuje výslednú sumu minulých opatrení, Komisia zastáva názor, že racionálny trhový subjekt by zohľadnil aj pravdepodobnosť schopnosti firmy ENVC zrealizovať stavbu so ziskom a/alebo v rámci zmluvných termínov, aby sa vyhla pokutám (32). Podľa informácií od Portugalska nič nenasvedčuje tomu, že by spoločnosť EMPORDEF v čase zvýšenia základného imania z roku 2006 tieto aspekty zohľadnila.

| (81) | Portugalsko navyše uvádza, že podľa plánu reštrukturalizácie od firmy BPI z augusta 2005 sa náklady na zrušenie firmy ENVC odhadovali na 175 miliónov EUR. Podľa Portugalska sa od možnosti likvidácie upustilo, pretože by bola zložitejšia než zvýšenie základného imania. |
| --- | --- |

(81)

Portugalsko navyše uvádza, že podľa plánu reštrukturalizácie od firmy BPI z augusta 2005 sa náklady na zrušenie firmy ENVC odhadovali na 175 miliónov EUR. Podľa Portugalska sa od možnosti likvidácie upustilo, pretože by bola zložitejšia než zvýšenie základného imania.

| (82) | V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že odhad BPI v pláne reštrukturalizácie nie je podložený dôkazmi. Na tomto základe Komisia nedokáže posúdiť správnosť daného predpokladu, ani dospieť k záveru, či skutočne bolo pre spoločnosť EMPORDEF ekonomicky výhodnejšie zvýšiť základné imanie, než firmu zlikvidovať. |
| --- | --- |

(82)

V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že odhad BPI v pláne reštrukturalizácie nie je podložený dôkazmi. Na tomto základe Komisia nedokáže posúdiť správnosť daného predpokladu, ani dospieť k záveru, či skutočne bolo pre spoločnosť EMPORDEF ekonomicky výhodnejšie zvýšiť základné imanie, než firmu zlikvidovať.

| (83) | Komisia navyše poznamenáva, že podľa plánu reštrukturalizácie od BPI nebola firma ENVC schopná sama obnoviť svoju rentabilitu a potrebovala externé financovanie v objeme 45 až 50 miliónov EUR pri základnom scenári a 70 až 80 miliónov EUR pri pesimistickom scenári. Suma zvýšenia základného imania z roku 2006 (24,875 milióna EUR) je výrazne pod týmto odhadom a firme ENVC by rentabilitu neobnovila. |
| --- | --- |

(83)

Komisia navyše poznamenáva, že podľa plánu reštrukturalizácie od BPI nebola firma ENVC schopná sama obnoviť svoju rentabilitu a potrebovala externé financovanie v objeme 45 až 50 miliónov EUR pri základnom scenári a 70 až 80 miliónov EUR pri pesimistickom scenári. Suma zvýšenia základného imania z roku 2006 (24,875 milióna EUR) je výrazne pod týmto odhadom a firme ENVC by rentabilitu neobnovila.

| (84) | A napokon Komisia konštatuje, že firma ENVC potrebovala hĺbkovú reštrukturalizáciu, čo dosvedčuje aj plán reštrukturalizácie pripravený firmou BPI. Hoci plán reštrukturalizácie je iba návrhom, poukazuje na ťažkosti spoločnosti ENVC a na potrebu dodatočných externých financií. Jasne však z neho vyplýva, že prinavrátenie rentability firme by do značnej miery záviselo od schopnosti jej vedenia plniť si zmluvné záväzky, ako aj od vývoja na lodiarskych trhoch. V tomto smere Komisia konštatuje, že Portugalsko nepredložilo žiadne dôkazy, že by spoločnosť EMPORDEF tieto aspekty vzala do úvahy pri zvýšení základného imania z roku 2006, ktoré i tak nedosahovalo sumy potrebné na prinavrátenie rentability firme podľa odhadov v pláne reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

(84)

A napokon Komisia konštatuje, že firma ENVC potrebovala hĺbkovú reštrukturalizáciu, čo dosvedčuje aj plán reštrukturalizácie pripravený firmou BPI. Hoci plán reštrukturalizácie je iba návrhom, poukazuje na ťažkosti spoločnosti ENVC a na potrebu dodatočných externých financií. Jasne však z neho vyplýva, že prinavrátenie rentability firme by do značnej miery záviselo od schopnosti jej vedenia plniť si zmluvné záväzky, ako aj od vývoja na lodiarskych trhoch. V tomto smere Komisia konštatuje, že Portugalsko nepredložilo žiadne dôkazy, že by spoločnosť EMPORDEF tieto aspekty vzala do úvahy pri zvýšení základného imania z roku 2006, ktoré i tak nedosahovalo sumy potrebné na prinavrátenie rentability firme podľa odhadov v pláne reštrukturalizácie.

| (85) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že obozretný subjekt v trhovom hospodárstve by zvýšenie základného imania z roku 2006 neposkytol, a teda išlo o neoprávnenú výhodu pre spoločnosť ENVC. |
| --- | --- |

(85)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že obozretný subjekt v trhovom hospodárstve by zvýšenie základného imania z roku 2006 neposkytol, a teda išlo o neoprávnenú výhodu pre spoločnosť ENVC.

| (86) | Pokiaľ ide o úvery z roku 2012 a 2013 od spoločnosti EMPORDEF v celkovej výške 101 118 066,03 EUR, z informácií od Portugalska vyplýva, že spoločnosť EMPORDEF v roku 2012 podpísala s firmou ENVC 70 zmlúv – zväčša krátkodobých, so splatnosťou 90 dní. Úvery sa poskytli na viacero rôznych súm a pri rôznych úrokoch – najmä trojmesačná sadzba EURIBOR plus marža. Niektoré zmluvy však mali pevnú úrokovú sadzbu – najmä zmluvy podpisované počnúc októbrom 2012 (pozri napríklad zmluvy podpísané 30. marca 2012 na sumu 16,7 milióna EUR s úrokovou sadzbou 2 %, 2. novembra 2012 na sumu 10,570 milióna EUR s úrokovou sadzbou 5,871 % či 1. decembra 2012 na sumu 1 milión EUR s rovnakou úrokovou sadzbou 5,871 %). Zároveň sa zdá, že úverové zmluvy neboli zabezpečené. |
| --- | --- |

(86)

Pokiaľ ide o úvery z roku 2012 a 2013 od spoločnosti EMPORDEF v celkovej výške 101 118 066,03 EUR, z informácií od Portugalska vyplýva, že spoločnosť EMPORDEF v roku 2012 podpísala s firmou ENVC 70 zmlúv – zväčša krátkodobých, so splatnosťou 90 dní. Úvery sa poskytli na viacero rôznych súm a pri rôznych úrokoch – najmä trojmesačná sadzba EURIBOR plus marža. Niektoré zmluvy však mali pevnú úrokovú sadzbu – najmä zmluvy podpisované počnúc októbrom 2012 (pozri napríklad zmluvy podpísané 30. marca 2012 na sumu 16,7 milióna EUR s úrokovou sadzbou 2 %, 2. novembra 2012 na sumu 10,570 milióna EUR s úrokovou sadzbou 5,871 % či 1. decembra 2012 na sumu 1 milión EUR s rovnakou úrokovou sadzbou 5,871 %). Zároveň sa zdá, že úverové zmluvy neboli zabezpečené.

| (87) | Portugalsko tvrdí, že úvery DGTF neboli pomocou, keďže firma EMPORDEF účtovala ENVC rovnaké úrokové sadzby, aké sama získala na trhu. Keďže firma EMPORDEF bola jediným podielnikom spoločnosti ENVC, a teda by bola zodpovedná za jej dlhy a záväzky v každom prípade, Portugalsko tvrdí, že firma EMPORDEF si väčším vystavením firme ENVC nezvyšovala riziko. |
| --- | --- |

(87)

Portugalsko tvrdí, že úvery DGTF neboli pomocou, keďže firma EMPORDEF účtovala ENVC rovnaké úrokové sadzby, aké sama získala na trhu. Keďže firma EMPORDEF bola jediným podielnikom spoločnosti ENVC, a teda by bola zodpovedná za jej dlhy a záväzky v každom prípade, Portugalsko tvrdí, že firma EMPORDEF si väčším vystavením firme ENVC nezvyšovala riziko.

| (88) | V prvom rade sa nezdá, že by spoločnosť EMPORDEF bola zodpovedná za všetky dlhy a záväzky spoločnosti ENVC, keďže obe sú spoločnosti s ručením obmedzeným („sociedade anónima“). Všeobecným pravidlom v spoločnostiach s ručením obmedzeným je, že zodpovednosť členov (podielnikov) je obmedzená na nominálnu hodnotu ich podielov v zmysle článku 271 portugalského zákonníka obchodných spoločností (33). Z toho vyplýva, že poskytnutím úverov z roku 2012 a 2013 firme ENVC spoločnosť EMPORDEF podstupovala dodatočné riziko nad rámec jej podielu v ENVC. |
| --- | --- |

(88)

V prvom rade sa nezdá, že by spoločnosť EMPORDEF bola zodpovedná za všetky dlhy a záväzky spoločnosti ENVC, keďže obe sú spoločnosti s ručením obmedzeným („sociedade anónima“). Všeobecným pravidlom v spoločnostiach s ručením obmedzeným je, že zodpovednosť členov (podielnikov) je obmedzená na nominálnu hodnotu ich podielov v zmysle článku 271 portugalského zákonníka obchodných spoločností (33). Z toho vyplýva, že poskytnutím úverov z roku 2012 a 2013 firme ENVC spoločnosť EMPORDEF podstupovala dodatočné riziko nad rámec jej podielu v ENVC.

| (89) | V každom prípade a bez ohľadu na uvedené skutočnosti Komisia zastáva názor, že spoločnosť EMPORDEF sa pri poskytovaní úverov z roku 2012 a 2013 firme ENVC nesprávala ako racionálny trhový investor. V tom čase bola finančná situácia firmy ENVC mimoriadne zložitá: v predošlom roku dosiahla stratu 22,70 milióna EUR (pozri tabuľku 3 vyššie) a jej záporný vlastný kapitál predstavoval -129,63 milióna EUR (pozri odôvodnenie 63 vyššie). Vzhľadom na ťažkosti firmy ENVC Komisia zastáva názor, že súkromný investor v trhovom hospodárstve by vyhodnotil finančnú situáciu firmy ENVC a analyzoval jej schopnosť splatiť úvery i s úrokmi. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že priamo firme ENVC odmietlo požičať viacero finančných inštitúcií, o ktorých Komisia nemá dôvod predpokladať, že by sa nesprávali ako trhoví investori. Už to samo ukazuje, že trhy neverili, že by firma ENVC dokázala úvery splatiť. |
| --- | --- |

(89)

V každom prípade a bez ohľadu na uvedené skutočnosti Komisia zastáva názor, že spoločnosť EMPORDEF sa pri poskytovaní úverov z roku 2012 a 2013 firme ENVC nesprávala ako racionálny trhový investor. V tom čase bola finančná situácia firmy ENVC mimoriadne zložitá: v predošlom roku dosiahla stratu 22,70 milióna EUR (pozri tabuľku 3 vyššie) a jej záporný vlastný kapitál predstavoval -129,63 milióna EUR (pozri odôvodnenie 63 vyššie). Vzhľadom na ťažkosti firmy ENVC Komisia zastáva názor, že súkromný investor v trhovom hospodárstve by vyhodnotil finančnú situáciu firmy ENVC a analyzoval jej schopnosť splatiť úvery i s úrokmi. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že priamo firme ENVC odmietlo požičať viacero finančných inštitúcií, o ktorých Komisia nemá dôvod predpokladať, že by sa nesprávali ako trhoví investori. Už to samo ukazuje, že trhy neverili, že by firma ENVC dokázala úvery splatiť.

| (90) | Jednoduchou replikáciou trhových úrokových sadzieb, ktoré získala firma EMPORDEF za svoje úvery, vznikla firme ENVC neoprávnená výhoda, keďže inak by takéto podmienky nezískala – firma ENVC napokon na trhu nedostala žiaden úver. Hoci sa môže zdať, že niektoré úrokové sadzby, ktoré firma EMPORDEF účtovala firme ENVC, sú pomerne vysoké, (napr. 3-mesačná sadzba EURIBOR plus 8,431 % v zmluve z 30. mája 2012), Komisia sa domnieva, že žiadna súkromná finančná inštitúcia by takýto úver bez zábezpeky neposkytla spoločnosti, ktorá má zjavné ťažkosti. |
| --- | --- |

(90)

Jednoduchou replikáciou trhových úrokových sadzieb, ktoré získala firma EMPORDEF za svoje úvery, vznikla firme ENVC neoprávnená výhoda, keďže inak by takéto podmienky nezískala – firma ENVC napokon na trhu nedostala žiaden úver. Hoci sa môže zdať, že niektoré úrokové sadzby, ktoré firma EMPORDEF účtovala firme ENVC, sú pomerne vysoké, (napr. 3-mesačná sadzba EURIBOR plus 8,431 % v zmluve z 30. mája 2012), Komisia sa domnieva, že žiadna súkromná finančná inštitúcia by takýto úver bez zábezpeky neposkytla spoločnosti, ktorá má zjavné ťažkosti.

| (91) | Komisia tiež poznamenáva, že po uplynutí 90-dňovej splatnosti prvých zmlúv mohla firma EMPORDEF vidieť, že spoločnosť ENVC nesplatila ani istinu, ani akýkoľvek úrok (pozri odôvodnenie 51 vyššie). Na základe toho sa Komisia domnieva, že racionálny trhový subjekt by firme ENVC ďalšie úvery neposkytol. |
| --- | --- |

(91)

Komisia tiež poznamenáva, že po uplynutí 90-dňovej splatnosti prvých zmlúv mohla firma EMPORDEF vidieť, že spoločnosť ENVC nesplatila ani istinu, ani akýkoľvek úrok (pozri odôvodnenie 51 vyššie). Na základe toho sa Komisia domnieva, že racionálny trhový subjekt by firme ENVC ďalšie úvery neposkytol.

| (92) | Komisia preto dospela k záveru, že úvery z roku 2012 a 2013 boli pre spoločnosť ENVC neoprávnenou výhodou. |
| --- | --- |

(92)

Komisia preto dospela k záveru, že úvery z roku 2012 a 2013 boli pre spoločnosť ENVC neoprávnenou výhodou.

| (93) | Komisia teraz posúdi, spoločnosti ENVC priniesli neoprávnenú výhodu úvery DGTF v sume 56 miliónov EUR. Podľa Portugalska sa na tieto úvery uplatnila šesťmesačná úroková sadzba EURIBOR plus variabilné rizikové prirážky v závislosti od každej zmluvy. Podľa Portugalska by takáto odplata bola pre investora uspokojivá, čo vylučuje, že by išlo o neoprávnenú výhodu a štátnu pomoc. Portugalsko tiež uviedlo, že pri poskytovaní úverov DGTF sa zohľadňovala kniha objednávok ENVC. |
| --- | --- |

(93)

Komisia teraz posúdi, spoločnosti ENVC priniesli neoprávnenú výhodu úvery DGTF v sume 56 miliónov EUR. Podľa Portugalska sa na tieto úvery uplatnila šesťmesačná úroková sadzba EURIBOR plus variabilné rizikové prirážky v závislosti od každej zmluvy. Podľa Portugalska by takáto odplata bola pre investora uspokojivá, čo vylučuje, že by išlo o neoprávnenú výhodu a štátnu pomoc. Portugalsko tiež uviedlo, že pri poskytovaní úverov DGTF sa zohľadňovala kniha objednávok ENVC.

| (94) | Komisia sa nemôže stotožniť s názorom Portugalska, že by sa úvery DGTF s úrokovou sadzbou na úrovni šesťmesačnej sadzby EURIBOR s variabilnou rizikovou prirážkou dali nazvať trhovými. Tabuľka 4 uvádza súhrn celkovej úrokovej sadzby úverov DGTF v čase ich podpisu:

  Tabuľka 4


  Celková úroková sadzba úverov DGTF










  Dátum podpisu zmluvy | Suma v EUR | šesťmesačná sadzba EURIBOR a) (%) | Riziková prirážka (spread) (34) b) | Celková úroková sadzba a) + b) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 31. január 2006 | 30 000 000 | 2,698 | 150 bb | 4,198 (35) |
| 11. december 2008 | 8 000 000 | 3,417 | 100 bb | 4,417 |
| 28. apríl 2010 | 5 000 000 | 0,964 | 100 bb | 1,964 |
| 27. apríl 2011
  (vyplatené v dvoch platbách – v apríli 2011 a v júni 2011) | 13 000 000 | 1,661 | 3,907 % (apríl 2011)
  3,580 % (jún 2011) | 5,568 (apríl 2011)
  5,241 (jún 2011) |

(94)

Komisia sa nemôže stotožniť s názorom Portugalska, že by sa úvery DGTF s úrokovou sadzbou na úrovni šesťmesačnej sadzby EURIBOR s variabilnou rizikovou prirážkou dali nazvať trhovými. Tabuľka 4 uvádza súhrn celkovej úrokovej sadzby úverov DGTF v čase ich podpisu:

Tabuľka 4

Celková úroková sadzba úverov DGTF

Dátum podpisu zmluvy

Suma v EUR

šesťmesačná sadzba EURIBOR a) (%)

Riziková prirážka (spread) (34) b)

Celková úroková sadzba a) + b) (%)

31. január 2006

30 000 000

2,698

150 bb

4,198 (35)

11. december 2008

8 000 000

3,417

100 bb

4,417

28. apríl 2010

5 000 000

0,964

100 bb

1,964

27. apríl 2011

(vyplatené v dvoch platbách – v apríli 2011 a v júni 2011)

13 000 000

1,661

3,907 % (apríl 2011)

3,580 % (jún 2011)

5,568 (apríl 2011)

5,241 (jún 2011)

| (95) | Na zistenie trhového súladu úrokových sadzieb úverov DGTF Komisia použije ako najlepšie dostupné náhradné hodnoty referenčné sadzby podľa v danom čase platných pravidiel. |
| --- | --- |

(95)

Na zistenie trhového súladu úrokových sadzieb úverov DGTF Komisia použije ako najlepšie dostupné náhradné hodnoty referenčné sadzby podľa v danom čase platných pravidiel.

| (96) | Po prvé, ako sa uvádza v oddiele 6.1 vyššie, Komisia zastáva názor, že v rokoch 2006 a 2008 bola spoločnosť ENVC podnikom v ťažkostiach. Najmä pokiaľ ide o úver DGTF z roku 2006, Komisia konštatuje, že podľa správy IGF z roku 2009 bola firma ENVC k 31. decembru 2005 v stave technického bankrotu. Pokiaľ ide o úver DGTF z roku 2008, v tej istej správe sa uvádza, že ku koncu roka 2008 bola firma ENVC opäť v stave technického bankrotu (pozri odôvodnenie 64 vyššie). |
| --- | --- |

(96)

Po prvé, ako sa uvádza v oddiele 6.1 vyššie, Komisia zastáva názor, že v rokoch 2006 a 2008 bola spoločnosť ENVC podnikom v ťažkostiach. Najmä pokiaľ ide o úver DGTF z roku 2006, Komisia konštatuje, že podľa správy IGF z roku 2009 bola firma ENVC k 31. decembru 2005 v stave technického bankrotu. Pokiaľ ide o úver DGTF z roku 2008, v tej istej správe sa uvádza, že ku koncu roka 2008 bola firma ENVC opäť v stave technického bankrotu (pozri odôvodnenie 64 vyššie).

| (97) | Najmä pokiaľ ide o úver DGTF z roku 2006, v oznámení Komisie o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 1997 (36) platného v danom čase sa stanovilo, že základná sadzba (pre Portugalsko v januári 2006 na úrovni 3,70 %) (37) sa mala zvýšiť o príplatok 400 alebo viac bázických bodov (bb) v situáciách zahŕňajúcich osobitné riziko. V tejto súvislosti Komisia pripomína vtedajšie ťažkosti spoločnosti ENVC, ako aj skutočnosť, že bola v stave technického bankrotu. Okrem toho podľa zmluvy o úvere DGTF z roku 2006 firma ENVC súhlasila so zábezpekou v podobe výnosov zo stavby určitých plavidiel pre portugalské námorné sily. Nie je však jasné, či by trhový veriteľ takúto zábezpeku prijal, vzhľadom na problémy firmy ENVC so ziskovou výstavbou týchto plavidiel, resp. s ich výstavbou v zmluvnom termíne (v tomto smere pozri odôvodnenie 80 a poznámku pod čiarou č. 28). V každom prípade Komisii neboli poskytnuté doklady, ktoré by jej umožnili dané zmluvy o zhotovení preskúmať. Komisia preto zastáva názor, že by bola rozumná aspoň riziková prirážka na úrovni 400 bázických bodov. Príslušná referenčná sadzba by teda bola najmenej 7,70 %, čo je výrazne nad úrokovou sadzbou 4,198 %, ktorú uplatnila štátna pokladnica DGTF. |
| --- | --- |

(97)

Najmä pokiaľ ide o úver DGTF z roku 2006, v oznámení Komisie o spôsobe stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 1997 (36) platného v danom čase sa stanovilo, že základná sadzba (pre Portugalsko v januári 2006 na úrovni 3,70 %) (37) sa mala zvýšiť o príplatok 400 alebo viac bázických bodov (bb) v situáciách zahŕňajúcich osobitné riziko. V tejto súvislosti Komisia pripomína vtedajšie ťažkosti spoločnosti ENVC, ako aj skutočnosť, že bola v stave technického bankrotu. Okrem toho podľa zmluvy o úvere DGTF z roku 2006 firma ENVC súhlasila so zábezpekou v podobe výnosov zo stavby určitých plavidiel pre portugalské námorné sily. Nie je však jasné, či by trhový veriteľ takúto zábezpeku prijal, vzhľadom na problémy firmy ENVC so ziskovou výstavbou týchto plavidiel, resp. s ich výstavbou v zmluvnom termíne (v tomto smere pozri odôvodnenie 80 a poznámku pod čiarou č. 28). V každom prípade Komisii neboli poskytnuté doklady, ktoré by jej umožnili dané zmluvy o zhotovení preskúmať. Komisia preto zastáva názor, že by bola rozumná aspoň riziková prirážka na úrovni 400 bázických bodov. Príslušná referenčná sadzba by teda bola najmenej 7,70 %, čo je výrazne nad úrokovou sadzbou 4,198 %, ktorú uplatnila štátna pokladnica DGTF.

| (98) | Pokiaľ ide o úver DGTF z roku 2008, v oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 2008 (38) platnom v danom čase sa stanovilo, že k základnej sadzbe (pre Portugalsko v decembri 2008 na úrovni 2,05 %) (39) sa má pripočítať marža v závislosti od ratingu podniku a ponúknutého kolaterálu. Vzhľadom na vtedajšie ťažkosti firmy ENVC a nízky kolaterál (pozri odôvodnenie 97 vyššie – platí mutatis mutandis) sa mala uplatniť marža aspoň 1 000 bázických bodov. Príslušná referenčná sadzba by teda bola minimálne 12,05 %, čo je tiež nad úrokovou sadzbou 4,417 %, ktorú uplatnila štátna pokladnica DGTF. |
| --- | --- |

(98)

Pokiaľ ide o úver DGTF z roku 2008, v oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 2008 (38) platnom v danom čase sa stanovilo, že k základnej sadzbe (pre Portugalsko v decembri 2008 na úrovni 2,05 %) (39) sa má pripočítať marža v závislosti od ratingu podniku a ponúknutého kolaterálu. Vzhľadom na vtedajšie ťažkosti firmy ENVC a nízky kolaterál (pozri odôvodnenie 97 vyššie – platí mutatis mutandis) sa mala uplatniť marža aspoň 1 000 bázických bodov. Príslušná referenčná sadzba by teda bola minimálne 12,05 %, čo je tiež nad úrokovou sadzbou 4,417 %, ktorú uplatnila štátna pokladnica DGTF.

| (99) | Pokiaľ ide o úvery DGTF z roku 2010 a 2011, Komisia opakuje stanovisko, že firma ENVC spĺňala v čase ich poskytnutia definíciu podniku v ťažkostiach (pozri oddiel 6.1 vyššie). Podľa oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 2008 platného v danom čase bola základná sadzba platná pre Portugalsko v apríli 2008 na úrovni 1,24 % a v apríli 2011 na úrovni 1,49 %. |
| --- | --- |

(99)

Pokiaľ ide o úvery DGTF z roku 2010 a 2011, Komisia opakuje stanovisko, že firma ENVC spĺňala v čase ich poskytnutia definíciu podniku v ťažkostiach (pozri oddiel 6.1 vyššie). Podľa oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 2008 platného v danom čase bola základná sadzba platná pre Portugalsko v apríli 2008 na úrovni 1,24 % a v apríli 2011 na úrovni 1,49 %.

| (100) | Pokiaľ ide o úver DGTF z roku 2010, Komisia podotýka, že nebola poskytnutá zábezpeka (kolaterál), ale iba prísľub firmy ENVC, že na splatenie úveru využije výnosy z určitej rámcovej zmluvy s ministerstvom národnej obrany. Na tomto základe, berúc do úvahy vtedajšie ťažkosti firmy ENVC, Komisia zastáva názor, že sa mala uplatniť marža aspoň 1 000 bázických bodov. Príslušná referenčná sadzba teda mala byť aspoň 11,24 %, zatiaľ čo štátna pokladnica DGTF si účtovala omnoho menej – iba 1,964 %. |
| --- | --- |

(100)

Pokiaľ ide o úver DGTF z roku 2010, Komisia podotýka, že nebola poskytnutá zábezpeka (kolaterál), ale iba prísľub firmy ENVC, že na splatenie úveru využije výnosy z určitej rámcovej zmluvy s ministerstvom národnej obrany. Na tomto základe, berúc do úvahy vtedajšie ťažkosti firmy ENVC, Komisia zastáva názor, že sa mala uplatniť marža aspoň 1 000 bázických bodov. Príslušná referenčná sadzba teda mala byť aspoň 11,24 %, zatiaľ čo štátna pokladnica DGTF si účtovala omnoho menej – iba 1,964 %.

| (101) | A napokon pokiaľ ide o úver DGTF z roku 2011, Komisia podotýka, že rovnako ako pri úvere DGTF z roku 2010 sa nedá v pravom zmysle slova hovoriť o zábezpeke, ale iba o prísľube firmy ENVC, že na splatenie úveru využije výnosy z určitej rámcovej zmluvy s ministerstvom národnej obrany, čo ešte navyše musela potvrdiť správna rada firmy ENVC a schváliť ministerstvo národnej obrany. Je teda vysoko pochybné, že by takúto mieru zabezpečenia považoval trhový veriteľ za primeranú. Preto, keďže bola firma ENVC v danom čase podnikom v ťažkostiach, sa Komisia domnieva, že sa mala uplatniť marža aspoň na úrovni 1 000 bázických bodov, čo by viedlo k referenčnej sadzbe minimálne 11,49 %, čo je omnoho viac, než úrokové sadzby skutočne účtované firme ENVC (5,568 % v apríli 2011 a 5,241 % v júni 2011). |
| --- | --- |

(101)

A napokon pokiaľ ide o úver DGTF z roku 2011, Komisia podotýka, že rovnako ako pri úvere DGTF z roku 2010 sa nedá v pravom zmysle slova hovoriť o zábezpeke, ale iba o prísľube firmy ENVC, že na splatenie úveru využije výnosy z určitej rámcovej zmluvy s ministerstvom národnej obrany, čo ešte navyše musela potvrdiť správna rada firmy ENVC a schváliť ministerstvo národnej obrany. Je teda vysoko pochybné, že by takúto mieru zabezpečenia považoval trhový veriteľ za primeranú. Preto, keďže bola firma ENVC v danom čase podnikom v ťažkostiach, sa Komisia domnieva, že sa mala uplatniť marža aspoň na úrovni 1 000 bázických bodov, čo by viedlo k referenčnej sadzbe minimálne 11,49 %, čo je omnoho viac, než úrokové sadzby skutočne účtované firme ENVC (5,568 % v apríli 2011 a 5,241 % v júni 2011).

| (102) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že úvermi DGTF získala spoločnosť ENVC neoprávnenú výhodu. |
| --- | --- |

(102)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že úvermi DGTF získala spoločnosť ENVC neoprávnenú výhodu.

| (103) | Pokiaľ ide o patronátne vyhlásenia firmy EMPORDEF z rokov 2007 až 2011, Komisia predovšetkým podotýka, že sa veľmi podobajú na záruku, keďže vo väčšine z nich firma EMPORDEF výslovne uvádza, že urobí všetko potrebné pre to, aby firma ENVC mala potrebné prostriedky na plnenie predmetných úverových zmlúv. Patronátne vyhlásenia z 8. januára 2007 a 26. júna 2008 však majú iné znenie. V týchto vyhláseniach firma EMPORDEF uvádza, že je 100 % vlastníkom firmy ENVC a že tento podiel sa nezníži – v opačnom prípade má banka poskytujúca úver právo žiadať od ENVC jeho splatenie pred dátumom splatnosti. Toto vyhlásenie samo o sebe neumožňuje Komisii určiť, že by spoločnosť EMPORDEF bola zodpovedná za nesplácanie príslušných úverov firmou ENVC, takže sa nezdá primerané označiť tieto vyhlásenia za záruky. Preto nie je preukázané, že by tieto vyhlásenia poskytli spoločnosti ENVC výhodu. |
| --- | --- |

(103)

Pokiaľ ide o patronátne vyhlásenia firmy EMPORDEF z rokov 2007 až 2011, Komisia predovšetkým podotýka, že sa veľmi podobajú na záruku, keďže vo väčšine z nich firma EMPORDEF výslovne uvádza, že urobí všetko potrebné pre to, aby firma ENVC mala potrebné prostriedky na plnenie predmetných úverových zmlúv. Patronátne vyhlásenia z 8. januára 2007 a 26. júna 2008 však majú iné znenie. V týchto vyhláseniach firma EMPORDEF uvádza, že je 100 % vlastníkom firmy ENVC a že tento podiel sa nezníži – v opačnom prípade má banka poskytujúca úver právo žiadať od ENVC jeho splatenie pred dátumom splatnosti. Toto vyhlásenie samo o sebe neumožňuje Komisii určiť, že by spoločnosť EMPORDEF bola zodpovedná za nesplácanie príslušných úverov firmou ENVC, takže sa nezdá primerané označiť tieto vyhlásenia za záruky. Preto nie je preukázané, že by tieto vyhlásenia poskytli spoločnosti ENVC výhodu.

| (104) | Pokiaľ ide o zvyšné patronátne vyhlásenia (t. j. tie z roku 2009, 2010 a 2011), keďže spoločnosť EMPORDEF v nich vyhlasuje, že je pripravená zasiahnuť, ak by spoločnosť ENVC neplnila príslušnú úverovú zmluvu, zdá sa jasné, že ide o ekvivalent záruky, keďže firma EMPORDEF uisťuje poskytujúcu finančnú inštitúciu svojím záväzkom urobiť všetko potrebné pre to, aby firma ENVC mala k dispozícii prostriedky na splatenie úverov. Bežný trhový subjekt by si za poskytnutie takéhoto druhu „záruky“ vypýtal poplatok, čo však firma EMPORDEF neurobila ani napriek veľkému riziku, že firma ENVC by vzhľadom na svoje vtedajšie ťažkosti úvery splatiť nedokázala. |
| --- | --- |

(104)

Pokiaľ ide o zvyšné patronátne vyhlásenia (t. j. tie z roku 2009, 2010 a 2011), keďže spoločnosť EMPORDEF v nich vyhlasuje, že je pripravená zasiahnuť, ak by spoločnosť ENVC neplnila príslušnú úverovú zmluvu, zdá sa jasné, že ide o ekvivalent záruky, keďže firma EMPORDEF uisťuje poskytujúcu finančnú inštitúciu svojím záväzkom urobiť všetko potrebné pre to, aby firma ENVC mala k dispozícii prostriedky na splatenie úverov. Bežný trhový subjekt by si za poskytnutie takéhoto druhu „záruky“ vypýtal poplatok, čo však firma EMPORDEF neurobila ani napriek veľkému riziku, že firma ENVC by vzhľadom na svoje vtedajšie ťažkosti úvery splatiť nedokázala.

| (105) | Podľa bodu 2.2 oznámenia Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (40) (ďalej len „oznámenie o zárukách“), „znášanie rizika by sa za normálnych okolností malo kompenzovať primeraným poplatkom. Ak dlžník nemusí platiť poplatky, alebo je poplatok nízky, získava výhodu. V porovnaní so situáciou bez záruky, štátna záruka umožňuje dlžníkovi získať pre pôžičku lepšie finančné podmienky, aké sú normálne k dispozícii na finančných trhoch. Obyčajne so štátnou zárukou môže dlžník dostať nižšie úroky a/alebo môže ponúknuť nižšiu úroveň zabezpečenia. V niektorých prípadoch by dlžník bez štátnej záruky nenašiel finančnú inštitúciu, ktorá by mu bola ochotná požičať za akýchkoľvek podmienok.“ Treba teda preskúmať, či bolo v zásade možné záruku získať za trhových podmienok na finančných trhoch a či bol za záruku zaplatený trhový poplatok (41). |
| --- | --- |

(105)

Podľa bodu 2.2 oznámenia Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (40) (ďalej len „oznámenie o zárukách“), „znášanie rizika by sa za normálnych okolností malo kompenzovať primeraným poplatkom. Ak dlžník nemusí platiť poplatky, alebo je poplatok nízky, získava výhodu. V porovnaní so situáciou bez záruky, štátna záruka umožňuje dlžníkovi získať pre pôžičku lepšie finančné podmienky, aké sú normálne k dispozícii na finančných trhoch. Obyčajne so štátnou zárukou môže dlžník dostať nižšie úroky a/alebo môže ponúknuť nižšiu úroveň zabezpečenia. V niektorých prípadoch by dlžník bez štátnej záruky nenašiel finančnú inštitúciu, ktorá by mu bola ochotná požičať za akýchkoľvek podmienok.“ Treba teda preskúmať, či bolo v zásade možné záruku získať za trhových podmienok na finančných trhoch a či bol za záruku zaplatený trhový poplatok (41).

| (106) | Komisia poznamenáva, že patronátne vyhlásenia boli poskytnuté bezodplatne a firma ENVC nezaplatila firme EMPORDEF ani žiaden poplatok. Riziko spoločnosti EMPORDEF teda nebolo odmenené. To samo o sebe postačuje na vyvodenie záveru, že patronátne vyhlásenia s črtami veľmi podobnými záruke poskytli firme ENVC neoprávnenú výhodu. |
| --- | --- |

(106)

Komisia poznamenáva, že patronátne vyhlásenia boli poskytnuté bezodplatne a firma ENVC nezaplatila firme EMPORDEF ani žiaden poplatok. Riziko spoločnosti EMPORDEF teda nebolo odmenené. To samo o sebe postačuje na vyvodenie záveru, že patronátne vyhlásenia s črtami veľmi podobnými záruke poskytli firme ENVC neoprávnenú výhodu.

| (107) | Pokiaľ ide o argument Portugalska, že spoločnosť EMPORDEF by v súvislosti s dlhmi firmy ENVC bola v každom prípade považovaná za posledného dlžníka v rade, keďže bola jej jediným podielnikom, Komisia odkazuje na odôvodnenie 88 vyššie, ktoré platí mutatis mutandis. |
| --- | --- |

(107)

Pokiaľ ide o argument Portugalska, že spoločnosť EMPORDEF by v súvislosti s dlhmi firmy ENVC bola v každom prípade považovaná za posledného dlžníka v rade, keďže bola jej jediným podielnikom, Komisia odkazuje na odôvodnenie 88 vyššie, ktoré platí mutatis mutandis.

| (108) | Komisia preto zastáva názor, že patronátne vyhlásenia z rokov 2009, 2010 a 2011 poskytli spoločnosti ENVC neoprávnenú výhodu. |
| --- | --- |

(108)

Komisia preto zastáva názor, že patronátne vyhlásenia z rokov 2009, 2010 a 2011 poskytli spoločnosti ENVC neoprávnenú výhodu.

| (109) | Pokiaľ ide o úver na plavidlo Atlântida, Komisia konštatuje, že v decembri 2009 poskytla firma EMPORDEF spoločnosti ENVC 37 miliónov EUR, ktoré získala od CGD, na ukončenie súdneho konania s firmou Atlanticoline. Spoločnosť ENVC bola už vtedy podnikom v ťažkostiach a racionálny trhový subjekt by miesto jednoduchého prevodu prostriedkov vyhodnotil situáciu spoločnosti, ako aj jej schopnosť splatiť úver. Zároveň by vyhodnotil riziká spojené s danou operáciou a možnosť predaja plavidla inému kupujúcemu – čo sa napokon aj stalo v septembri 2014 (pozri odôvodnenie 30 vyššie). Komisia navyše poznamenáva, že úver bol firme EMPORDEF poskytnutý pri ročnej úrokovej sadzbe rovnej šesťmesačnej sadzbe EURIBOR plus 2 %, čo v čase uzavretia zmluvy činilo 2,993 %. Podľa oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 2008 platného v danom čase však bola základná sadzba platná pre Portugalsko v decembri 2009 na úrovni 1,45 %; k nej sa mala vzhľadom na ťažkosti firmy ENVC a absenciu striktného zabezpečenia pripočítať marža aspoň 1 000 bázických bodov. Mala sa teda uplatniť referenčná sadzba najmenej 11,45 %. |
| --- | --- |

(109)

Pokiaľ ide o úver na plavidlo Atlântida, Komisia konštatuje, že v decembri 2009 poskytla firma EMPORDEF spoločnosti ENVC 37 miliónov EUR, ktoré získala od CGD, na ukončenie súdneho konania s firmou Atlanticoline. Spoločnosť ENVC bola už vtedy podnikom v ťažkostiach a racionálny trhový subjekt by miesto jednoduchého prevodu prostriedkov vyhodnotil situáciu spoločnosti, ako aj jej schopnosť splatiť úver. Zároveň by vyhodnotil riziká spojené s danou operáciou a možnosť predaja plavidla inému kupujúcemu – čo sa napokon aj stalo v septembri 2014 (pozri odôvodnenie 30 vyššie). Komisia navyše poznamenáva, že úver bol firme EMPORDEF poskytnutý pri ročnej úrokovej sadzbe rovnej šesťmesačnej sadzbe EURIBOR plus 2 %, čo v čase uzavretia zmluvy činilo 2,993 %. Podľa oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb z roku 2008 platného v danom čase však bola základná sadzba platná pre Portugalsko v decembri 2009 na úrovni 1,45 %; k nej sa mala vzhľadom na ťažkosti firmy ENVC a absenciu striktného zabezpečenia pripočítať marža aspoň 1 000 bázických bodov. Mala sa teda uplatniť referenčná sadzba najmenej 11,45 %.

| (110) | Komisia teda vec chápe tak, že firma ENVC úver v objeme 37 miliónov EUR za plavidlo Atlântida firme EMPORDEF nesplatila, a že nezaplatila ani žiadne úroky z tejto sumy, s výnimkou úrokov vo výške 840 480,54 EUR zaplatených v roku 2010. Vychádzajúc z týchto skutočností a so zreteľom na vyššie uvedené Komisia dospela k záveru, že úverom na plavidlo Atlântida získala firma ENVC neoprávnenú výhodu. |
| --- | --- |

(110)

Komisia teda vec chápe tak, že firma ENVC úver v objeme 37 miliónov EUR za plavidlo Atlântida firme EMPORDEF nesplatila, a že nezaplatila ani žiadne úroky z tejto sumy, s výnimkou úrokov vo výške 840 480,54 EUR zaplatených v roku 2010. Vychádzajúc z týchto skutočností a so zreteľom na vyššie uvedené Komisia dospela k záveru, že úverom na plavidlo Atlântida získala firma ENVC neoprávnenú výhodu.

6.2.3.   Narušenie hospodárskej súťaže a ovplyvnenie obchodu v rámci EÚ

| (111) | Minulé opatrenia pravdepodobne ovplyvnili obchod medzi členskými štátmi, keďže spoločnosť ENVC konkuruje lodeniciam z ostatných členských štátov Európskej únie a ostatných krajín sveta. Predmetné minulé opatrenia teda umožnili spoločnosti ENVC pokračovať v činnosti, a to jej na rozdiel od iných konkurentov umožnilo vyhnúť sa následkom plynúcim zo slabých finančných výsledkov. Minulé opatrenia teda zároveň narušili hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(111)

Minulé opatrenia pravdepodobne ovplyvnili obchod medzi členskými štátmi, keďže spoločnosť ENVC konkuruje lodeniciam z ostatných členských štátov Európskej únie a ostatných krajín sveta. Predmetné minulé opatrenia teda umožnili spoločnosti ENVC pokračovať v činnosti, a to jej na rozdiel od iných konkurentov umožnilo vyhnúť sa následkom plynúcim zo slabých finančných výsledkov. Minulé opatrenia teda zároveň narušili hospodársku súťaž.

6.2.4.   Záver o prítomnosti štátnej pomoci a jej kvantifikácii

| (112) | Na základe uvedeného posúdenia Komisia dospela k záveru, že minulé opatrenia sú štátnou pomocou, keďže spĺňajú predpoklady definície štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ – s výnimkou patronátnych vyhlásení z 8. januára 2007 a 26. júna 2008 (pozri odôvodnenie 103 vyššie). |
| --- | --- |

(112)

Na základe uvedeného posúdenia Komisia dospela k záveru, že minulé opatrenia sú štátnou pomocou, keďže spĺňajú predpoklady definície štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ – s výnimkou patronátnych vyhlásení z 8. januára 2007 a 26. júna 2008 (pozri odôvodnenie 103 vyššie).

| (113) | Ako sa uvádza v odôvodneniach 68 a 69 vyššie, suma lodiarskych dotácií predstavuje štátnu pomoc vo výške 27 129 933,20 EUR a suma dotácií na odbornú prípravu štátnu pomoc vo výške 257 791 EUR. |
| --- | --- |

(113)

Ako sa uvádza v odôvodneniach 68 a 69 vyššie, suma lodiarskych dotácií predstavuje štátnu pomoc vo výške 27 129 933,20 EUR a suma dotácií na odbornú prípravu štátnu pomoc vo výške 257 791 EUR.

| (114) | Pokiaľ ide o zvyšné minulé opatrenia, Komisia opakuje, že vzhľadom na vtedajšie ťažkosti firmy ENVC by jej ich žiaden trhový subjekt neposkytol. Preto je Komisia toho názoru, že firma ENVC získala štátnu pomoc v objeme zvýšenia základného imania z roku 2006 (24,875 milióna EUR). |
| --- | --- |

(114)

Pokiaľ ide o zvyšné minulé opatrenia, Komisia opakuje, že vzhľadom na vtedajšie ťažkosti firmy ENVC by jej ich žiaden trhový subjekt neposkytol. Preto je Komisia toho názoru, že firma ENVC získala štátnu pomoc v objeme zvýšenia základného imania z roku 2006 (24,875 milióna EUR).

| (115) | Pokiaľ ide o patronátne vyhlásenia z roku 2009, 2010 a 2011, Komisia pripomína, že povahou veľmi pripomínajú záruky (pozri odôvodnenia 103 a 104 vyššie). V tejto súvislosti sa v oddiele 4.1 oznámenia o zárukách uvádza: „Komisia upozorňuje, že pri spoločnostiach, ktoré majú ťažkosti, trhový poskytovateľ záruky, pokiaľ existuje, v čase poskytnutia záruky bude účtovať vysoký poplatok podľa miery očakávanej platobnej neschopnosti. Ak sa pravdepodobnosť, že dlžník nebude schopný pôžičku splatiť, javí ako mimoriadne vysoká, táto trhová sadzba nemusí existovať a vo výnimočných prípadoch sa prvok pomoci v záruke môže ukázať taký vysoký ako suma skutočne krytá touto zárukou“. |
| --- | --- |

(115)

Pokiaľ ide o patronátne vyhlásenia z roku 2009, 2010 a 2011, Komisia pripomína, že povahou veľmi pripomínajú záruky (pozri odôvodnenia 103 a 104 vyššie). V tejto súvislosti sa v oddiele 4.1 oznámenia o zárukách uvádza: „Komisia upozorňuje, že pri spoločnostiach, ktoré majú ťažkosti, trhový poskytovateľ záruky, pokiaľ existuje, v čase poskytnutia záruky bude účtovať vysoký poplatok podľa miery očakávanej platobnej neschopnosti. Ak sa pravdepodobnosť, že dlžník nebude schopný pôžičku splatiť, javí ako mimoriadne vysoká, táto trhová sadzba nemusí existovať a vo výnimočných prípadoch sa prvok pomoci v záruke môže ukázať taký vysoký ako suma skutočne krytá touto zárukou“.

| (116) | Komisia konštatuje, že banky firme ENVC poskytli úvery iba vďaka „zárukám“ (v podobe patronátnych vyhlásení) firmy EMPORDEF, ktorá banky uistila, že urobí všetko preto, aby firma ENVC úvery splatila. Okrem toho Komisia podotýka, že patronátne vyhlásenia sa poskytli bezplatne v čase, keď mala firma ENVC ťažkosti, a to aj napriek výraznému riziku, že nebude schopná plniť si záväzky. Komisia navyše pripomína, že firma ENVC bola aspoň trikrát v stave technického bankrotu (pozri odôvodnenie 64 vyššie) a aj napriek tomu sa spoločnosť EMPORDEF rozhodla vystaviť patronátne vyhlásenia bezodplatne. V tomto kontexte Komisia dospela k záveru, že neexistuje žiadna trhová sadzba na primerané porovnanie, a teda je toho názoru, že firma ENVC získala štátnu pomoc rovnú súčtu súm, na ktoré boli vystavené patronátne vyhlásenia z roku 2009, 2010 a 2011 (t. j. 51 280 000 EUR). |
| --- | --- |

(116)

Komisia konštatuje, že banky firme ENVC poskytli úvery iba vďaka „zárukám“ (v podobe patronátnych vyhlásení) firmy EMPORDEF, ktorá banky uistila, že urobí všetko preto, aby firma ENVC úvery splatila. Okrem toho Komisia podotýka, že patronátne vyhlásenia sa poskytli bezplatne v čase, keď mala firma ENVC ťažkosti, a to aj napriek výraznému riziku, že nebude schopná plniť si záväzky. Komisia navyše pripomína, že firma ENVC bola aspoň trikrát v stave technického bankrotu (pozri odôvodnenie 64 vyššie) a aj napriek tomu sa spoločnosť EMPORDEF rozhodla vystaviť patronátne vyhlásenia bezodplatne. V tomto kontexte Komisia dospela k záveru, že neexistuje žiadna trhová sadzba na primerané porovnanie, a teda je toho názoru, že firma ENVC získala štátnu pomoc rovnú súčtu súm, na ktoré boli vystavené patronátne vyhlásenia z roku 2009, 2010 a 2011 (t. j. 51 280 000 EUR).

| (117) | Podobná logika platí aj pre úvery poskytnuté spoločnosti ENVC, teda úvery z roku 2012 a 2013, úvery DGTF a úver na plavidlo Atlântida. EMPORDEF a DGTF tieto úvery firme ENVC poskytli v čase, keď mala ťažkosti a žiaden racionálny trhový subjekt by jej ich neposkytol. Osobitne zjavné je to v prípade úverov z roku 2012 a 2013, keďže, ako sa uvádza v odôvodnení 21 vyššie, banky prestali firme ENVC požičiavať a boli tak ochotné urobiť len v spojení s firmou EMPORDEF. Komisia takisto poznamenáva, že úvery DGTF a úver na plavidlo Atlântida boli poskytnuté v období rokov 2006 až 2011, keď boli súkromné banky ochotné firme ENVC požičať len na základe záruky (v podobe patronátneho vyhlásenia) spoločnosti EMPORDEF. To naznačuje, že žiaden trhový subjekt nebol ochotný poskytnúť úver firme ENVC samotnej. Preto vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že spoločnosť ENVC získala štátnu pomoc rovnú sume úverov z roku 2012 a 2013 (101 118 066,03 EUR), úverov DGTF (30 miliónov EUR, 8 miliónov EUR, 5 miliónov EUR a 13 miliónov EUR) a úveru na plavidlo Atlântida (37 miliónov EUR). |
| --- | --- |

(117)

Podobná logika platí aj pre úvery poskytnuté spoločnosti ENVC, teda úvery z roku 2012 a 2013, úvery DGTF a úver na plavidlo Atlântida. EMPORDEF a DGTF tieto úvery firme ENVC poskytli v čase, keď mala ťažkosti a žiaden racionálny trhový subjekt by jej ich neposkytol. Osobitne zjavné je to v prípade úverov z roku 2012 a 2013, keďže, ako sa uvádza v odôvodnení 21 vyššie, banky prestali firme ENVC požičiavať a boli tak ochotné urobiť len v spojení s firmou EMPORDEF. Komisia takisto poznamenáva, že úvery DGTF a úver na plavidlo Atlântida boli poskytnuté v období rokov 2006 až 2011, keď boli súkromné banky ochotné firme ENVC požičať len na základe záruky (v podobe patronátneho vyhlásenia) spoločnosti EMPORDEF. To naznačuje, že žiaden trhový subjekt nebol ochotný poskytnúť úver firme ENVC samotnej. Preto vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že spoločnosť ENVC získala štátnu pomoc rovnú sume úverov z roku 2012 a 2013 (101 118 066,03 EUR), úverov DGTF (30 miliónov EUR, 8 miliónov EUR, 5 miliónov EUR a 13 miliónov EUR) a úveru na plavidlo Atlântida (37 miliónov EUR).

6.3.   Neoprávnená pomoc

| (118) | V článku 108 ods. 3 ZFEÚ sa stanovuje, že členský štát nemôže vykonať opatrenie pomoci, kým ho Komisia neschváli. |
| --- | --- |

(118)

V článku 108 ods. 3 ZFEÚ sa stanovuje, že členský štát nemôže vykonať opatrenie pomoci, kým ho Komisia neschváli.

| (119) | Komisia poznamenáva, že Portugalsko poskytlo spoločnosti ENVC minulé opatrenia bez toho, aby ich predložilo Komisii na schválenie (s výnimkou podľa odôvodnenia 125 nižšie). Komisia vyjadruje poľutovanie nad tým, že Portugalsko si nesplnilo povinnosť zdržať sa konania, a teda porušilo článok 108 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(119)

Komisia poznamenáva, že Portugalsko poskytlo spoločnosti ENVC minulé opatrenia bez toho, aby ich predložilo Komisii na schválenie (s výnimkou podľa odôvodnenia 125 nižšie). Komisia vyjadruje poľutovanie nad tým, že Portugalsko si nesplnilo povinnosť zdržať sa konania, a teda porušilo článok 108 ods. 3 ZFEÚ.

6.4.   Zlučiteľnosť minulých opatrení s vnútorným trhom

| (120) | Pokiaľ opatrenia uvedené vyššie predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musí sa ich zlučiteľnosť posudzovať na základe výnimiek stanovených v odsekoch 2 a 3 uvedeného článku. |
| --- | --- |

(120)

Pokiaľ opatrenia uvedené vyššie predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musí sa ich zlučiteľnosť posudzovať na základe výnimiek stanovených v odsekoch 2 a 3 uvedeného článku.

| (121) | Podľa judikatúry Súdneho dvora je úlohou členských štátov uviesť možné dôvody zlučiteľnosti s vnútorným trhom a ukázať, že podmienky takejto zlučiteľnosti sú splnené (42). Portugalské orgány zastávajú názor, že väčšina minulých opatrení nie je štátnou pomocou, a teda neuviedli žiadne možné dôvody zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(121)

Podľa judikatúry Súdneho dvora je úlohou členských štátov uviesť možné dôvody zlučiteľnosti s vnútorným trhom a ukázať, že podmienky takejto zlučiteľnosti sú splnené (42). Portugalské orgány zastávajú názor, že väčšina minulých opatrení nie je štátnou pomocou, a teda neuviedli žiadne možné dôvody zlučiteľnosti.

| (122) | Komisia napriek tomu preskúmala, či by sa na minulé opatrenia nemohol vzťahovať niektorý z možných dôvodov zlučiteľnosti stanovených v ZFEÚ. |
| --- | --- |

(122)

Komisia napriek tomu preskúmala, či by sa na minulé opatrenia nemohol vzťahovať niektorý z možných dôvodov zlučiteľnosti stanovených v ZFEÚ.

| (123) | Pokiaľ ide o lodiarske dotácie, Portugalsko tvrdí, že boli poskytnuté podľa zákonnej vyhlášky 296/89, ktorou sa vykonáva smernica 87/167/EHS (pozri odôvodnenie 68 vyššie). Ako však Komisia uviedla už v rozhodnutí o začatí konania, daná smernica sa prestala uplatňovať od 31. decembra 1990 (pozri jej článok 13). |
| --- | --- |

(123)

Pokiaľ ide o lodiarske dotácie, Portugalsko tvrdí, že boli poskytnuté podľa zákonnej vyhlášky 296/89, ktorou sa vykonáva smernica 87/167/EHS (pozri odôvodnenie 68 vyššie). Ako však Komisia uviedla už v rozhodnutí o začatí konania, daná smernica sa prestala uplatňovať od 31. decembra 1990 (pozri jej článok 13).

| (124) | Portugalsko navyše neposkytlo žiadne dôkazy, že by lodiarske dotácie boli v súlade s akýmkoľvek následným právnym základom na vyhlasovanie pomoci na stavbu lodí za zlučiteľnú. |
| --- | --- |

(124)

Portugalsko navyše neposkytlo žiadne dôkazy, že by lodiarske dotácie boli v súlade s akýmkoľvek následným právnym základom na vyhlasovanie pomoci na stavbu lodí za zlučiteľnú.

| (125) | Jediná výnimka sa týka dvoch lodiarskych dotácií pre firmu ENVC z rokov 2003 a 2005 na výstavbu dvoch plavidiel (zákazka C224 a C225 – pozri prílohu II). Tieto dotácie boli schválené rozhodnutím Komisie vo veci C 33/2004 (43) na základe nariadenia (ES) č. 1540/98. Komisia preto na základe poskytnutých informácií dospela k záveru, že dotácie na zákazky C224 a C225 vo výške 2 675 275 EUR (celkovo teda 5 350 550 EUR) sú pomocou na stavbu lodí zlučiteľnou s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(125)

Jediná výnimka sa týka dvoch lodiarskych dotácií pre firmu ENVC z rokov 2003 a 2005 na výstavbu dvoch plavidiel (zákazka C224 a C225 – pozri prílohu II). Tieto dotácie boli schválené rozhodnutím Komisie vo veci C 33/2004 (43) na základe nariadenia (ES) č. 1540/98. Komisia preto na základe poskytnutých informácií dospela k záveru, že dotácie na zákazky C224 a C225 vo výške 2 675 275 EUR (celkovo teda 5 350 550 EUR) sú pomocou na stavbu lodí zlučiteľnou s vnútorným trhom.

| (126) | Komisia však dospela k názoru, že zvyšok lodiarskych dotácií (v sume 21 779 383,21 EUR), pri ktorých sa Portugalsko nezaoberá povahou štátnej pomoci, je nezlučiteľný s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(126)

Komisia však dospela k názoru, že zvyšok lodiarskych dotácií (v sume 21 779 383,21 EUR), pri ktorých sa Portugalsko nezaoberá povahou štátnej pomoci, je nezlučiteľný s vnútorným trhom.

| (127) | Pokiaľ ide o zvyšok minulých opatrení (s výnimkou patronátnych vyhlásení z 8. januára 2007 a 26. júna 2008), ako už bolo uvedené v oznámení o začatí konania, vzhľadom na povahu opatrení a ťažkosti firmy ENVC sa zdá, že jedinými relevantnými kritériami zlučiteľnosti je pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ na základe usmernení z roku 2004 (44). |
| --- | --- |

(127)

Pokiaľ ide o zvyšok minulých opatrení (s výnimkou patronátnych vyhlásení z 8. januára 2007 a 26. júna 2008), ako už bolo uvedené v oznámení o začatí konania, vzhľadom na povahu opatrení a ťažkosti firmy ENVC sa zdá, že jedinými relevantnými kritériami zlučiteľnosti je pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ na základe usmernení z roku 2004 (44).

| (128) | Komisia predovšetkým opakuje svoje zistenia z oznámenia o začatí konania, že nie sú splnené podmienky pomoci na záchranu stanovené v bode 3.1 usmernení z roku 2004. Podľa bodu 25 psím. a) usmernení z roku 2004 musí pomoc na záchranu pozostávať z podpory likvidity vo forme záruk na pôžičku alebo vo forme pôžičiek. V obidvoch prípadoch musí byť pôžička poskytnutá pri úrokovej sadzbe, ktorá je minimálne porovnateľná so sadzbami uplatňovanými na pôžičky zdravým firmám. Napríklad už zvýšenie základného imania z roku 2006 by túto požiadavku nespĺňalo. |
| --- | --- |

(128)

Komisia predovšetkým opakuje svoje zistenia z oznámenia o začatí konania, že nie sú splnené podmienky pomoci na záchranu stanovené v bode 3.1 usmernení z roku 2004. Podľa bodu 25 psím. a) usmernení z roku 2004 musí pomoc na záchranu pozostávať z podpory likvidity vo forme záruk na pôžičku alebo vo forme pôžičiek. V obidvoch prípadoch musí byť pôžička poskytnutá pri úrokovej sadzbe, ktorá je minimálne porovnateľná so sadzbami uplatňovanými na pôžičky zdravým firmám. Napríklad už zvýšenie základného imania z roku 2006 by túto požiadavku nespĺňalo.

| (129) | V bode 25 písm. a) sa navyše uvádza, že každá pôžička sa musí splatiť a každé ručenie sa musí skončiť v rámci obdobia, ktoré nepresahuje šesť mesiacov od vyplatenia prvej splátky firme. Ako bolo vysvetlené vyššie, nezdá sa, že by to platilo pre ktorékoľvek z posudzovaných minulých opatrení. |
| --- | --- |

(129)

V bode 25 písm. a) sa navyše uvádza, že každá pôžička sa musí splatiť a každé ručenie sa musí skončiť v rámci obdobia, ktoré nepresahuje šesť mesiacov od vyplatenia prvej splátky firme. Ako bolo vysvetlené vyššie, nezdá sa, že by to platilo pre ktorékoľvek z posudzovaných minulých opatrení.

| (130) | Podľa bodu 25 písm. b) musí byť pomoc na záchranu preukázaná na základe závažných sociálnych ťažkostí a nesmie mať príliš negatívne prenesené účinky na iné členské štáty. Portugalsko nepredložilo žiadne dôkazy, že by to bol prípad ktoréhokoľvek z minulých opatrení. |
| --- | --- |

(130)

Podľa bodu 25 písm. b) musí byť pomoc na záchranu preukázaná na základe závažných sociálnych ťažkostí a nesmie mať príliš negatívne prenesené účinky na iné členské štáty. Portugalsko nepredložilo žiadne dôkazy, že by to bol prípad ktoréhokoľvek z minulých opatrení.

| (131) | Okrem toho bod 25 písm. c) v prípade neohlásenej pomoci na záchranu vyžaduje, aby členský štát oznámil Komisii najneskôr šesť mesiacov po prvej implementácii opatrenia pomoci na záchranu plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie, alebo dôkaz o tom, že pôžička bola splatená v plnej výške a/alebo že ručenie bolo ukončené. Portugalsko opäť túto základnú požiadavku zlučiteľnosti nesplnilo. |
| --- | --- |

(131)

Okrem toho bod 25 písm. c) v prípade neohlásenej pomoci na záchranu vyžaduje, aby členský štát oznámil Komisii najneskôr šesť mesiacov po prvej implementácii opatrenia pomoci na záchranu plán reštrukturalizácie alebo plán likvidácie, alebo dôkaz o tom, že pôžička bola splatená v plnej výške a/alebo že ručenie bolo ukončené. Portugalsko opäť túto základnú požiadavku zlučiteľnosti nesplnilo.

| (132) | Podľa bodu 25 písm. d) musí byť pomoc na záchranu obmedzená na sumu, ktorá je potrebná na udržanie firmy v podnikaní. Vzhľadom na značné sumy pomoci vyplývajúce zo všetkých minulých opatrení Komisia dospela k záveru, že ani táto podmienka nebola splnená. |
| --- | --- |

(132)

Podľa bodu 25 písm. d) musí byť pomoc na záchranu obmedzená na sumu, ktorá je potrebná na udržanie firmy v podnikaní. Vzhľadom na značné sumy pomoci vyplývajúce zo všetkých minulých opatrení Komisia dospela k záveru, že ani táto podmienka nebola splnená.

| (133) | A napokon bod 25 písm. e) usmernení z roku 2004 vyžaduje rešpektovanie zásady „jedenkrát a naposledy“. Tá vraví, že ak od poskytnutia pomoci na záchranu alebo ukončenia obdobia reštrukturalizácie ubehlo menej než desať rokov, Komisia neumožní ďalšiu pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu. Vzhľadom na početné zásahy štátu v období, na ktoré sa minulé opatrenia vzťahujú, je zrejmé, že zásada „jedenkrát a naposledy“ dodržaná nebola a firma ENVC získala neoprávnenú štátnu pomoc viacnásobne. |
| --- | --- |

(133)

A napokon bod 25 písm. e) usmernení z roku 2004 vyžaduje rešpektovanie zásady „jedenkrát a naposledy“. Tá vraví, že ak od poskytnutia pomoci na záchranu alebo ukončenia obdobia reštrukturalizácie ubehlo menej než desať rokov, Komisia neumožní ďalšiu pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu. Vzhľadom na početné zásahy štátu v období, na ktoré sa minulé opatrenia vzťahujú, je zrejmé, že zásada „jedenkrát a naposledy“ dodržaná nebola a firma ENVC získala neoprávnenú štátnu pomoc viacnásobne.

| (134) | Pokiaľ ide o pomoc na reštrukturalizáciu v zmysle bodu 3.2 usmernení z roku 2004, Komisia konštatuje, že Portugalsko Komisii neoznámilo žiadne z uvedených opatrení ako pomoc na reštrukturalizáciu, a teda nepreukázalo, že existujú akékoľvek z prvkov potrebných na to, aby sa dali považovať za pomoc na reštrukturalizáciu (plán reštrukturalizácie, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.). |
| --- | --- |

(134)

Pokiaľ ide o pomoc na reštrukturalizáciu v zmysle bodu 3.2 usmernení z roku 2004, Komisia konštatuje, že Portugalsko Komisii neoznámilo žiadne z uvedených opatrení ako pomoc na reštrukturalizáciu, a teda nepreukázalo, že existujú akékoľvek z prvkov potrebných na to, aby sa dali považovať za pomoc na reštrukturalizáciu (plán reštrukturalizácie, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.).

| (135) | Konkrétne v bode 34 usmernení z roku 2004 sa uvádza, že udelenie pomoci na reštrukturalizáciu je podmienené implementáciou plánu reštrukturalizácie, ktorý musí Komisia schváliť pre všetky prípady individuálnej pomoci. Okrem toho musí každá pomoc na reštrukturalizáciu zahŕňať opatrenia zamerané na vyhnutie sa nevhodnej deformácii hospodárskej súťaže (ďalej len „kompenzačné opatrenia“ –pozri body 38 až 42), ako aj vlastný príspevok príjemcu, ktorý mal v prípade ENVC, keďže išlo o veľkú firmu (pozri body 38 až 45) dosiahnuť 50 % nákladov na reštrukturalizáciu. Navyše treba rovnako ako pri pomoci na záchranu dodržiavať zásadu „jeden krát a naposledy“. |
| --- | --- |

(135)

Konkrétne v bode 34 usmernení z roku 2004 sa uvádza, že udelenie pomoci na reštrukturalizáciu je podmienené implementáciou plánu reštrukturalizácie, ktorý musí Komisia schváliť pre všetky prípady individuálnej pomoci. Okrem toho musí každá pomoc na reštrukturalizáciu zahŕňať opatrenia zamerané na vyhnutie sa nevhodnej deformácii hospodárskej súťaže (ďalej len „kompenzačné opatrenia“ –pozri body 38 až 42), ako aj vlastný príspevok príjemcu, ktorý mal v prípade ENVC, keďže išlo o veľkú firmu (pozri body 38 až 45) dosiahnuť 50 % nákladov na reštrukturalizáciu. Navyše treba rovnako ako pri pomoci na záchranu dodržiavať zásadu „jeden krát a naposledy“.

| (136) | Komisia predovšetkým pripomína, že zásada „jedenkrát a naposledy“ dodržaná nebola (pozri odôvodnenie 133 vyššie). Komisia konštatuje, že viacero minulých opatrení bolo poskytnutých mimo plánovaného obdobia reštrukturalizácie – teda rokov 2005 až 2009. Znamená to porušenie zásady „jedenkrát a naposledy“, čo postačuje na vyvodenie záveru, že minulé opatrenia nemožno v zmysle usmernení z roku 2004 považovať za zlučiteľnú pomoc na reštrukturalizáciu. |
| --- | --- |

(136)

Komisia predovšetkým pripomína, že zásada „jedenkrát a naposledy“ dodržaná nebola (pozri odôvodnenie 133 vyššie). Komisia konštatuje, že viacero minulých opatrení bolo poskytnutých mimo plánovaného obdobia reštrukturalizácie – teda rokov 2005 až 2009. Znamená to porušenie zásady „jedenkrát a naposledy“, čo postačuje na vyvodenie záveru, že minulé opatrenia nemožno v zmysle usmernení z roku 2004 považovať za zlučiteľnú pomoc na reštrukturalizáciu.

| (137) | V každom prípade Komisia zdôrazňuje, že Portugalsko predložilo plán reštrukturalizácie od BPI až v roku 2014, teda päť rokov po uplynutí plánovaného obdobia reštrukturalizácie (2005 – 2009). Komisia okrem toho podotýka, že plán banky BPI sa zdá skôr návrhom na diskusiu. V každom prípade, hoci plán reštrukturalizácie zjavne obsahuje niektoré prvky vyžadované usmerneniami z roku 2004, nezahŕňa žiadne kompenzačné opatrenia, ani sa v ňom nepočíta s vlastným príspevkom firmy ENVC. Nemožno teda konštatovať, že by plán reštrukturalizácie vypracovaný bankou BPI spĺňal náležitosti podľa usmernení z roku 2004. |
| --- | --- |

(137)

V každom prípade Komisia zdôrazňuje, že Portugalsko predložilo plán reštrukturalizácie od BPI až v roku 2014, teda päť rokov po uplynutí plánovaného obdobia reštrukturalizácie (2005 – 2009). Komisia okrem toho podotýka, že plán banky BPI sa zdá skôr návrhom na diskusiu. V každom prípade, hoci plán reštrukturalizácie zjavne obsahuje niektoré prvky vyžadované usmerneniami z roku 2004, nezahŕňa žiadne kompenzačné opatrenia, ani sa v ňom nepočíta s vlastným príspevkom firmy ENVC. Nemožno teda konštatovať, že by plán reštrukturalizácie vypracovaný bankou BPI spĺňal náležitosti podľa usmernení z roku 2004.

| (138) | Keďže neboli navrhnuté žiadne kompenzačné opatrenia ani vlastný príspevok ENVC a nebola dodržaná zásada „jedenkrát a naposledy“, Komisia dospela k záveru, že zvyšok minulých opatrení nemožno považovať za zlučiteľnú pomoc na reštrukturalizáciu v zmysle usmernení. |
| --- | --- |

(138)

Keďže neboli navrhnuté žiadne kompenzačné opatrenia ani vlastný príspevok ENVC a nebola dodržaná zásada „jedenkrát a naposledy“, Komisia dospela k záveru, že zvyšok minulých opatrení nemožno považovať za zlučiteľnú pomoc na reštrukturalizáciu v zmysle usmernení.

6.5.   Závery o zlučiteľnosti

| (139) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že lodiarske dotácie na zákazky C224 a C225 (každá v sume 2 675 275 EUR, pozri odôvodnenie 125 vyššie) sú pomocou na stavbu lodí zlučiteľnou s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(139)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že lodiarske dotácie na zákazky C224 a C225 (každá v sume 2 675 275 EUR, pozri odôvodnenie 125 vyššie) sú pomocou na stavbu lodí zlučiteľnou s vnútorným trhom.

| (140) | Komisia je tiež toho názoru, že zvyšok minulých opatrení (t. j. zvýšenie základného imania z roku 2006, úvery z roku 2012 a 2013, úvery DGTF, patronátne vyhlásenia z rokov 2009, 2010 a 2011, dotácie na odbornú prípravu, úver na plavidlo Atlântida a zvyšok lodiarskych dotácií) nespĺňa podmienky usmernení z roku 2004. Komisia neidentifikovala žiaden iný základ zlučiteľnosti. Komisia preto považuje zvyšok minulých opatrení za štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(140)

Komisia je tiež toho názoru, že zvyšok minulých opatrení (t. j. zvýšenie základného imania z roku 2006, úvery z roku 2012 a 2013, úvery DGTF, patronátne vyhlásenia z rokov 2009, 2010 a 2011, dotácie na odbornú prípravu, úver na plavidlo Atlântida a zvyšok lodiarskych dotácií) nespĺňa podmienky usmernení z roku 2004. Komisia neidentifikovala žiaden iný základ zlučiteľnosti. Komisia preto považuje zvyšok minulých opatrení za štátnu pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom.

6.6.   Vrátenie prostriedkov

| (141) | Podľa zmluvy a ustálenej judikatúry Súdneho dvora je Komisia oprávnená rozhodnúť, že príslušný členský štát musí zrušiť alebo zmeniť pomoc, keď sa zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom (45). Súdny dvor zároveň opakovane rozhodol, že povinnosť zrušiť pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom, ktorú Komisia uložila svojím rozhodnutím členskému štátu, slúži na obnovenie predtým existujúcej situácie (46). |
| --- | --- |

(141)

Podľa zmluvy a ustálenej judikatúry Súdneho dvora je Komisia oprávnená rozhodnúť, že príslušný členský štát musí zrušiť alebo zmeniť pomoc, keď sa zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom (45). Súdny dvor zároveň opakovane rozhodol, že povinnosť zrušiť pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom, ktorú Komisia uložila svojím rozhodnutím členskému štátu, slúži na obnovenie predtým existujúcej situácie (46).

| (142) | V tejto súvislosti Súdny dvor potvrdil, že cieľ je dosiahnutý vtedy, keď prijímateľ vráti sumy poskytnuté v podobe neoprávnenej pomoci, a tým stratí výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia spred vyplatenia pomoci (47). |
| --- | --- |

(142)

V tejto súvislosti Súdny dvor potvrdil, že cieľ je dosiahnutý vtedy, keď prijímateľ vráti sumy poskytnuté v podobe neoprávnenej pomoci, a tým stratí výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia spred vyplatenia pomoci (47).

| (143) | V súlade s touto judikatúrou sa v článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (48) uvádza, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu [...]“. V článku 15 toho istého nariadenia sa objasňuje, že „[p]rávomoci Komisie vymáhať pomoc budú predmetom vymedzeného obdobia desiatich rokov“, ktoré sa „začína dňom, kedy sa protiprávna pomoc udelila príjemcovi [...]. Akýkoľvek akt vykonaný Komisiou alebo členským štátom, konajúcim na žiadosť Komisie v súvislosti s protiprávnou pomocou preruší vymedzené obdobie.“ Keďže Komisia v prípade SA.35546 prvýkrát konala 11. októbra 2012 (pozri odôvodnenie 1 vyššie), vrátenie nezlučiteľnej pomoci nemôže zahŕňať pomoc udelenú pred 11. októbrom 2002. |
| --- | --- |

(143)

V súlade s touto judikatúrou sa v článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (48) uvádza, že „kde sa prijímajú záporné rozhodnutia v prípadoch protiprávnej pomoci, Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu [...]“. V článku 15 toho istého nariadenia sa objasňuje, že „[p]rávomoci Komisie vymáhať pomoc budú predmetom vymedzeného obdobia desiatich rokov“, ktoré sa „začína dňom, kedy sa protiprávna pomoc udelila príjemcovi [...]. Akýkoľvek akt vykonaný Komisiou alebo členským štátom, konajúcim na žiadosť Komisie v súvislosti s protiprávnou pomocou preruší vymedzené obdobie.“ Keďže Komisia v prípade SA.35546 prvýkrát konala 11. októbra 2012 (pozri odôvodnenie 1 vyššie), vrátenie nezlučiteľnej pomoci nemôže zahŕňať pomoc udelenú pred 11. októbrom 2002.

| (144) | V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že niektoré lodiarske dotácie boli udelené pred 11. októbrom 2002 – konkrétne v súvislosti so zákazkami C206, C211, C217, C218, C219, C220, C221 a C222 (pozri prílohu II). Na nezlučiteľnú pomoc na tieto zákazky v sume 11 297 009,19 EUR sa teda vzťahuje premlčacia lehota desiatich rokov a nemožno ju vrátiť. |
| --- | --- |

(144)

V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že niektoré lodiarske dotácie boli udelené pred 11. októbrom 2002 – konkrétne v súvislosti so zákazkami C206, C211, C217, C218, C219, C220, C221 a C222 (pozri prílohu II). Na nezlučiteľnú pomoc na tieto zákazky v sume 11 297 009,19 EUR sa teda vzťahuje premlčacia lehota desiatich rokov a nemožno ju vrátiť.

| (145) | Zvyšok minulých opatrení zahŕňajúcich neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc (pozri tabuľku 5 nižšie) treba vrátiť, aby sa obnovil trhový stav spred ich poskytnutia. Vrátenie pomoci by sa malo vzťahovať na obdobie od poskytnutia výhody príjemcovi, čiže odkedy príjemca dostal pomoc k dispozícii, až do skutočného vrátenia pomoci a dlžné sumy by sa mali úročiť až do skutočného vrátenia.

  Tabuľka 5


  Sumy, ktoré treba vrátiť (v EUR)








  Dátum | Opatrenie | Suma na vrátenie (49) |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. máj 2006 | Zvýšenie základného imania z roku 2006 | 24 875 000 |
| 2012/2013 | Úvery z roku 2012 a 2013 | 101 118 066,03 |
| i) | 31. január 2006 |

(145)

Zvyšok minulých opatrení zahŕňajúcich neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc (pozri tabuľku 5 nižšie) treba vrátiť, aby sa obnovil trhový stav spred ich poskytnutia. Vrátenie pomoci by sa malo vzťahovať na obdobie od poskytnutia výhody príjemcovi, čiže odkedy príjemca dostal pomoc k dispozícii, až do skutočného vrátenia pomoci a dlžné sumy by sa mali úročiť až do skutočného vrátenia.

Tabuľka 5

Sumy, ktoré treba vrátiť (v EUR)

Dátum

Opatrenie

Suma na vrátenie (49)

11. máj 2006

Zvýšenie základného imania z roku 2006

24 875 000

2012/2013

Úvery z roku 2012 a 2013

101 118 066,03

i)

31. január 2006

| ii) | 11. december 2008 |
| --- | --- |

ii)

11. december 2008

| iii) | 28. apríl 2010 |
| --- | --- |

iii)

28. apríl 2010

| iv) | 27. apríl 2011 |
| --- | --- |

iv)

27. apríl 2011

Úvery DGTF

| i) | 30 000 000 |
| --- | --- |

i)

30 000 000

| ii) | 8 000 000 |
| --- | --- |

ii)

8 000 000

| iii) | 5 000 000 |
| --- | --- |

iii)

5 000 000

| iv) | 13 000 000 |
| --- | --- |

iv)

13 000 000

29. november 2011

Patronátne vyhlásenia za úver od BCP

990 000

3. november 2011

Patronátne vyhlásenie za úver od BCP

400 000

30. september 2010

Patronátne vyhlásenie za úver od BCP

12 500 000

31. august 2010

Patronátne vyhlásenia za dva záložné akreditívy vydané bankou CGD

12 890 000

24. jún 2010

Patronátne vyhlásenie za úver od BCP

5 000 000

25. november 2009

Patronátne vyhlásenie za revolvingový úver od CGD

15 000 000

7. september 2009

Patronátne vyhlásenie za revolvingový úver od BES

4 500 000

—

Lodiarske dotácie (zákazky C212, C213, C214 a C223)

10 482 374,01 (50)

—

Pomoc na odbornú prípravu 2005 – 2006

257 791

23. december 2009

Úver na plavidlo Atlântida

37 000 000

7.   POSÚDENIE HOSPODÁRSKEJ KONTINUITY SPOLOČNOSTÍ ENVC A WESTSEA

| (146) | 4. marca 2014 sa konalo valné zhromaždenie spoločnosti ENVC, kde firma EMPORDEF ako jediný podielnik potvrdila rozhodnutie o predaji aktív spoločnosti ENVC a o prepustení zamestnancov v záujme čo najrýchlejšej likvidácie a zrušenia firmy. |
| --- | --- |

(146)

4. marca 2014 sa konalo valné zhromaždenie spoločnosti ENVC, kde firma EMPORDEF ako jediný podielnik potvrdila rozhodnutie o predaji aktív spoločnosti ENVC a o prepustení zamestnancov v záujme čo najrýchlejšej likvidácie a zrušenia firmy.

| (147) | Vzhľadom na budúcu likvidáciu firmy ENVC Portugalsko 27. februára 2015 adresovalo Komisii dvojakú žiadosť:






  „a) | Keďže ak Komisia rozhodne záporne a nariadi vrátenie nezlučiteľnej pomoci pre ENVC v kontexte článkov 107 a 108 ZFEÚ, väčšina aktív firmy ENVC sa predá a proces jej rušenia sa čiastočne uzavrie, Portugalsko si dovoľuje požiadať Komisiu, aby potvrdila, že za vyššie opísaných podmienok predaj daných aktív nepredstavuje pomoc ich kupujúcim. |
| --- | --- | --- |

(147)

Vzhľadom na budúcu likvidáciu firmy ENVC Portugalsko 27. februára 2015 adresovalo Komisii dvojakú žiadosť:

„a)

Keďže ak Komisia rozhodne záporne a nariadi vrátenie nezlučiteľnej pomoci pre ENVC v kontexte článkov 107 a 108 ZFEÚ, väčšina aktív firmy ENVC sa predá a proces jej rušenia sa čiastočne uzavrie, Portugalsko si dovoľuje požiadať Komisiu, aby potvrdila, že za vyššie opísaných podmienok predaj daných aktív nepredstavuje pomoc ich kupujúcim.

| b) | Berúc zároveň do úvahy, že ak Komisia rozhodne záporne a nariadi vrátenie nezlučiteľnej pomoci pre ENVC v kontexte článkov 107 a 108 ZFEÚ, Portugalsko bude musieť nezlučiteľnú pomoc vymáhať, portugalské orgány žiadajú Komisiu, aby potvrdila, že táto povinnosť vrátenia prostriedkov sa nebude vzťahovať na firmu WestSea, hoci prevzala niektoré aktíva spoločnosti ENVC.“ |
| --- | --- |

b)

Berúc zároveň do úvahy, že ak Komisia rozhodne záporne a nariadi vrátenie nezlučiteľnej pomoci pre ENVC v kontexte článkov 107 a 108 ZFEÚ, Portugalsko bude musieť nezlučiteľnú pomoc vymáhať, portugalské orgány žiadajú Komisiu, aby potvrdila, že táto povinnosť vrátenia prostriedkov sa nebude vzťahovať na firmu WestSea, hoci prevzala niektoré aktíva spoločnosti ENVC.“

| (148) | V prípade záporného rozhodnutia Komisie vo vzťahu k vráteniu nezlučiteľnej pomoci podniku v zmysle článkov 107 a 108 ZFEÚ sa od dotknutého členského štátu skutočne obyčajne vyžaduje, aby vymohol nezlučiteľnú pomoc. Povinnosť vrátenia prostriedkov môže byť rozšírená na novú spoločnosť, na ktorú dotknutá spoločnosť previedla alebo ktorej predala časť svojho majetku, pokiaľ takýto prevod alebo predaj povedú k záveru, že medzi týmito spoločnosťami existuje hospodárska kontinuita. Okrem toho aj pri absencii hospodárskej kontinuity možno predaj aktív pod trhovú hodnotu považovať za (novú) štátnu pomoc kupujúcemu. |
| --- | --- |

(148)

V prípade záporného rozhodnutia Komisie vo vzťahu k vráteniu nezlučiteľnej pomoci podniku v zmysle článkov 107 a 108 ZFEÚ sa od dotknutého členského štátu skutočne obyčajne vyžaduje, aby vymohol nezlučiteľnú pomoc. Povinnosť vrátenia prostriedkov môže byť rozšírená na novú spoločnosť, na ktorú dotknutá spoločnosť previedla alebo ktorej predala časť svojho majetku, pokiaľ takýto prevod alebo predaj povedú k záveru, že medzi týmito spoločnosťami existuje hospodárska kontinuita. Okrem toho aj pri absencii hospodárskej kontinuity možno predaj aktív pod trhovú hodnotu považovať za (novú) štátnu pomoc kupujúcemu.

| (149) | V tomto rozhodnutí Komisia neposudzuje postúpenie zákaziek na výstavbu dvoch bitúmenových tankerov (51), ku ktorej ešte nedošlo. |
| --- | --- |

(149)

V tomto rozhodnutí Komisia neposudzuje postúpenie zákaziek na výstavbu dvoch bitúmenových tankerov (51), ku ktorej ešte nedošlo.

| (150) | Na rozhodnutie o tom, či ide o štátnu pomoc pre kupujúcich daných aktív musí Komisia a) určiť, či sa prípadné aktíva predávajú za trhovú cenu a b) zohľadniť ďalšie kritériá uvedené v nasledujúcom odôvodnení. |
| --- | --- |

(150)

Na rozhodnutie o tom, či ide o štátnu pomoc pre kupujúcich daných aktív musí Komisia a) určiť, či sa prípadné aktíva predávajú za trhovú cenu a b) zohľadniť ďalšie kritériá uvedené v nasledujúcom odôvodnení.

| (151) | Podľa rozhodnutia Súdneho dvora v spojených veciach Taliansko a SIM 2/Komisia
   (52), na ktorom Komisia založila svoje rozhodnutia vo veciach Olympic Airlines, Alitalia a SERNAM
   (53), sa posudzovanie hospodárskej kontinuity predošlého subjektu (ktorý prijal pomoc) a kupujúceho určuje súborom ukazovateľov. Zohľadniť možno tieto faktory: i) rozsah predávaného majetku (aktíva a pasíva, udržiavanie pracovných miest, balíky aktív); ii) predajná cena; iii) identita kupujúceho(-ich); iv) okamih predaja (po začatí predbežného posudzovania, formálneho vyšetrovacieho konania alebo po konečnom rozhodnutí) a v) hospodárska logika operácie. Tento súbor ukazovateľov potvrdil Všeobecný súd v rozsudku z 28. marca 2012 vo veci Ryanair/Komisia
   (54), ktorým bolo potvrdené rozhodnutie Alitalia. |
| --- | --- |

(151)

Podľa rozhodnutia Súdneho dvora v spojených veciach Taliansko a SIM 2/Komisia
   (52), na ktorom Komisia založila svoje rozhodnutia vo veciach Olympic Airlines, Alitalia a SERNAM
   (53), sa posudzovanie hospodárskej kontinuity predošlého subjektu (ktorý prijal pomoc) a kupujúceho určuje súborom ukazovateľov. Zohľadniť možno tieto faktory: i) rozsah predávaného majetku (aktíva a pasíva, udržiavanie pracovných miest, balíky aktív); ii) predajná cena; iii) identita kupujúceho(-ich); iv) okamih predaja (po začatí predbežného posudzovania, formálneho vyšetrovacieho konania alebo po konečnom rozhodnutí) a v) hospodárska logika operácie. Tento súbor ukazovateľov potvrdil Všeobecný súd v rozsudku z 28. marca 2012 vo veci Ryanair/Komisia
   (54), ktorým bolo potvrdené rozhodnutie Alitalia.

7.1.   Rozsah predávaných aktív

| (152) | Aby sa predišlo hospodárskej kontinuite, Komisia sa musí uistiť, že aktíva a iné prevádzané prvky podnikania sú len časťou predchádzajúcej spoločnosti, resp. jej činností. Čím väčší podiel pôvodného podniku sa prevádza na nový subjekt, tým je pravdepodobnejšie, že hospodárska činnosť súvisiaca s danými aktívami bude ťažiť z výhody vzniknutej vďaka nezlučiteľnej pomoci pôvodnému subjektu. |
| --- | --- |

(152)

Aby sa predišlo hospodárskej kontinuite, Komisia sa musí uistiť, že aktíva a iné prevádzané prvky podnikania sú len časťou predchádzajúcej spoločnosti, resp. jej činností. Čím väčší podiel pôvodného podniku sa prevádza na nový subjekt, tým je pravdepodobnejšie, že hospodárska činnosť súvisiaca s danými aktívami bude ťažiť z výhody vzniknutej vďaka nezlučiteľnej pomoci pôvodnému subjektu.

| (153) | Hlavnými aktívami firmy ENVC boli i) koncesia od prístavnej správy Viana do Castelo na pozemok, kde sa lodenica nachádza, a ii) rôzne zariadenia a suroviny. Všetky tieto aktíva boli predané v transparentných, nediskriminačných a bezpodmienečných súťažiach otvorených portugalským i neportugalským uchádzačom, pričom jediným kritériom voľby uchádzačov bola najlepšia cena. |
| --- | --- |

(153)

Hlavnými aktívami firmy ENVC boli i) koncesia od prístavnej správy Viana do Castelo na pozemok, kde sa lodenica nachádza, a ii) rôzne zariadenia a suroviny. Všetky tieto aktíva boli predané v transparentných, nediskriminačných a bezpodmienečných súťažiach otvorených portugalským i neportugalským uchádzačom, pričom jediným kritériom voľby uchádzačov bola najlepšia cena.

| (154) | Subkoncesiu na pozemok, kde sa lodenica nachádza, získala v súťažnom konaní do marca 2031 firma WestSea – spoločná dcérska spoločnosť portugalskej firmy Martifer a portugalskej lodenice Navalria. WestSea bude platiť ročný nájom vo výške 419 233,95 EUR a uhradí záruku vo výške 435 500 EUR. |
| --- | --- |

(154)

Subkoncesiu na pozemok, kde sa lodenica nachádza, získala v súťažnom konaní do marca 2031 firma WestSea – spoločná dcérska spoločnosť portugalskej firmy Martifer a portugalskej lodenice Navalria. WestSea bude platiť ročný nájom vo výške 419 233,95 EUR a uhradí záruku vo výške 435 500 EUR.

| (155) | Rôzne zariadenia a suroviny vrátane vozidiel a veľkého žeriavu boli rozpredané v 120 menších súťažiach v rámci 884 predajných balíkov. Z celkovej predajnej hodnoty 3 358 905,13 EUR tak kupujúci nadobudli tovar v priemernej hodnote 55 981,75 EUR – v rozpätí od 10 EUR do 1,035 milióna EUR. Najvýznamnejším kupujúcim (31 %) bolo Ministério dos Transportes e Comunicações de Timor. Firma WestSea získala menej než 20 % predaných aktív. |
| --- | --- |

(155)

Rôzne zariadenia a suroviny vrátane vozidiel a veľkého žeriavu boli rozpredané v 120 menších súťažiach v rámci 884 predajných balíkov. Z celkovej predajnej hodnoty 3 358 905,13 EUR tak kupujúci nadobudli tovar v priemernej hodnote 55 981,75 EUR – v rozpätí od 10 EUR do 1,035 milióna EUR. Najvýznamnejším kupujúcim (31 %) bolo Ministério dos Transportes e Comunicações de Timor. Firma WestSea získala menej než 20 % predaných aktív.

| (156) | Napokon, pokiaľ ide o zamestnancov, kupujúci neprevzali žiadnu pracovnú zmluvu: 596 pracovných zmlúv už bolo vypovedaných a zvyšných 13 zamestnancov je v procese prepúšťania. V súťažiach nebola stanovená žiadna osobitná podmienka, aby kupujúci prevzali pracovné zmluvy či zamestnancov ENVC. |
| --- | --- |

(156)

Napokon, pokiaľ ide o zamestnancov, kupujúci neprevzali žiadnu pracovnú zmluvu: 596 pracovných zmlúv už bolo vypovedaných a zvyšných 13 zamestnancov je v procese prepúšťania. V súťažiach nebola stanovená žiadna osobitná podmienka, aby kupujúci prevzali pracovné zmluvy či zamestnancov ENVC.

| (157) | Komisia preto dospela k záveru, že rozsah aktív, ktoré firma WestSea nadobudla alebo nadobudne, bude v porovnaní s aktívami a predchádzajúcou činnosťou firmy ENVC výrazne nižší. |
| --- | --- |

(157)

Komisia preto dospela k záveru, že rozsah aktív, ktoré firma WestSea nadobudla alebo nadobudne, bude v porovnaní s aktívami a predchádzajúcou činnosťou firmy ENVC výrazne nižší.

7.2.   Predajná cena

| (158) | V snahe zabrániť hospodárskej kontinuite firiem ENVC a WestSea musí Komisia určiť, že aktíva a iné prevádzané prvky podnikania sa predali alebo predajú za trhovú cenu. Trhová cena je cena, ktorú by určil súkromný investor za trhových podmienok (55). |
| --- | --- |

(158)

V snahe zabrániť hospodárskej kontinuite firiem ENVC a WestSea musí Komisia určiť, že aktíva a iné prevádzané prvky podnikania sa predali alebo predajú za trhovú cenu. Trhová cena je cena, ktorú by určil súkromný investor za trhových podmienok (55).

| (159) | Subkoncesia na pozemok, kde sa lodenica nachádza, ako aj rôzne zariadenia a suroviny sa rozpredali v otvorených, transparentných, nediskriminačných a bezpodmienečných súťažiach, kde jediným kritériom voľby uchádzačov bola najlepšia cena. |
| --- | --- |

(159)

Subkoncesia na pozemok, kde sa lodenica nachádza, ako aj rôzne zariadenia a suroviny sa rozpredali v otvorených, transparentných, nediskriminačných a bezpodmienečných súťažiach, kde jediným kritériom voľby uchádzačov bola najlepšia cena.

| (160) | Vzhľadom na uvedené Komisia dospela k záveru, že udelenie subkoncesie na pozemok, kde sa lodenica nachádza, a predaj rôznych zariadení a surovín firmy ENVC spoločnosti WestSea prebehli v otvorených, transparentných, nediskriminačných a bezpodmienečných súťažných konaniach za najvyššiu ponúkanú cenu – čiže trhovú cenu. |
| --- | --- |

(160)

Vzhľadom na uvedené Komisia dospela k záveru, že udelenie subkoncesie na pozemok, kde sa lodenica nachádza, a predaj rôznych zariadení a surovín firmy ENVC spoločnosti WestSea prebehli v otvorených, transparentných, nediskriminačných a bezpodmienečných súťažných konaniach za najvyššiu ponúkanú cenu – čiže trhovú cenu.

7.3.   Identita kupujúcich

| (161) | Aby sa predišlo hospodárskej kontinuite, Komisia sa musí uistiť, že kupujúci aktív a iných prevádzaných prvkov podnikania nie sú hospodársky či obchodne prepojení s firmou ENVC. |
| --- | --- |

(161)

Aby sa predišlo hospodárskej kontinuite, Komisia sa musí uistiť, že kupujúci aktív a iných prevádzaných prvkov podnikania nie sú hospodársky či obchodne prepojení s firmou ENVC.

| (162) | Pokiaľ ide o koncesiu na pozemok, kde sa lodenica nachádza, portugalské orgány potvrdzujú, že firma WestSea nemá žiadne hospodárske ani obchodné väzby s firmou ENVC či portugalským štátom. |
| --- | --- |

(162)

Pokiaľ ide o koncesiu na pozemok, kde sa lodenica nachádza, portugalské orgány potvrdzujú, že firma WestSea nemá žiadne hospodárske ani obchodné väzby s firmou ENVC či portugalským štátom.

| (163) | Pokiaľ ide o rôzne zariadenia a suroviny, ktoré už boli odpredané, portugalské orgány potvrdzujú, že žiaden z hlavných kupujúcich nemá hospodárske ani obchodné väzby s firmou ENVC alebo jej podielnikom. |
| --- | --- |

(163)

Pokiaľ ide o rôzne zariadenia a suroviny, ktoré už boli odpredané, portugalské orgány potvrdzujú, že žiaden z hlavných kupujúcich nemá hospodárske ani obchodné väzby s firmou ENVC alebo jej podielnikom.

| (164) | Vzhľadom na uvedené Komisia dospela k záveru, že firma WestSea je subjektom nezávislým od firmy ENVC a od jej podielnika. |
| --- | --- |

(164)

Vzhľadom na uvedené Komisia dospela k záveru, že firma WestSea je subjektom nezávislým od firmy ENVC a od jej podielnika.

7.4.   Okamih predaja

| (165) | Aby sa predišlo hospodárskej kontinuite, Komisia sa musí uistiť, že voľbou okamihu predaja aktív a iných prevádzaných prvkov podnikania sa neobíde rozhodnutie Komisie o vrátení nezlučiteľnej štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(165)

Aby sa predišlo hospodárskej kontinuite, Komisia sa musí uistiť, že voľbou okamihu predaja aktív a iných prevádzaných prvkov podnikania sa neobíde rozhodnutie Komisie o vrátení nezlučiteľnej štátnej pomoci.

| (166) | Komisia podotýka, že súťažný postup v súvislosti so subkoncesiou na pozemok, kde sa lodenica nachádza, ako aj s aktívami a zariadeniami sa začal i skončil pred tým, než Komisia prijala toto konečné rozhodnutie. |
| --- | --- |

(166)

Komisia podotýka, že súťažný postup v súvislosti so subkoncesiou na pozemok, kde sa lodenica nachádza, ako aj s aktívami a zariadeniami sa začal i skončil pred tým, než Komisia prijala toto konečné rozhodnutie.

| (167) | Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 1 vyššie, Portugalsko samo oslovilo Komisiu s cieľom riadne zorganizovať privatizáciu firme ENVC v súlade s pravidlami štátnej pomoci. Sled udalostí teda naznačuje, že cieľom privatizácie nebolo obísť platné záporné rozhodnutia ani plánované vyšetrovania Komisie. |
| --- | --- |

(167)

Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 1 vyššie, Portugalsko samo oslovilo Komisiu s cieľom riadne zorganizovať privatizáciu firme ENVC v súlade s pravidlami štátnej pomoci. Sled udalostí teda naznačuje, že cieľom privatizácie nebolo obísť platné záporné rozhodnutia ani plánované vyšetrovania Komisie.

| (168) | Komisia preto dospela k záveru, že z udelenia subkoncesie na pozemok, kde sa lodenica nachádza, ani z nadobudnutia rôzneho vybavenia a surovín firmy ENVC predtým, než Komisia prijala toto konečné rozhodnutie, nevyplýva snaha o obídenie prípadného rozhodnutia Komisie o vrátení prostriedkov. |
| --- | --- |

(168)

Komisia preto dospela k záveru, že z udelenia subkoncesie na pozemok, kde sa lodenica nachádza, ani z nadobudnutia rôzneho vybavenia a surovín firmy ENVC predtým, než Komisia prijala toto konečné rozhodnutie, nevyplýva snaha o obídenie prípadného rozhodnutia Komisie o vrátení prostriedkov.

7.5.   Hospodárska logika operácie

| (169) | Aby sa predišlo hospodárskej kontinuite, Komisia sa musí uistiť, že nadobúdatelia aktív a iných prevádzaných prvkov podnikania ich nebudú využívať rovnako ako predošlý vlastník, ale na vytvorenie inej činnosti alebo stratégie. |
| --- | --- |

(169)

Aby sa predišlo hospodárskej kontinuite, Komisia sa musí uistiť, že nadobúdatelia aktív a iných prevádzaných prvkov podnikania ich nebudú využívať rovnako ako predošlý vlastník, ale na vytvorenie inej činnosti alebo stratégie.

| (170) | Niektoré z aktív ENVC, ktoré získala spoločnosť WestSea, možno budú všeobecne použité na rovnakú činnosť (stavbu lodí) – najmä pozemok, kde sa lodenica nachádza. Samotná skutočnosť, že kupujúci podniká v rovnakom hospodárskom odvetví ako predošlý subjekt, však ešte nemusí znamenať hospodársku kontinuitu. WestSea nemá povinnosť prevziať žiadnych zamestnancov ani pracovné zmluvy firmy ENVC. Okrem toho spoločnosť WestSea začlení lodenicu do svojej podnikateľskej stratégie v záujme synergií s ostatnými lodiarskymi prevádzkami. WestSea bude môcť riadiť svoje činnosti za odlišných prevádzkových podmienok než firma ENVC a bude môcť uplatniť svoj vlastný obchodný model. |
| --- | --- |

(170)

Niektoré z aktív ENVC, ktoré získala spoločnosť WestSea, možno budú všeobecne použité na rovnakú činnosť (stavbu lodí) – najmä pozemok, kde sa lodenica nachádza. Samotná skutočnosť, že kupujúci podniká v rovnakom hospodárskom odvetví ako predošlý subjekt, však ešte nemusí znamenať hospodársku kontinuitu. WestSea nemá povinnosť prevziať žiadnych zamestnancov ani pracovné zmluvy firmy ENVC. Okrem toho spoločnosť WestSea začlení lodenicu do svojej podnikateľskej stratégie v záujme synergií s ostatnými lodiarskymi prevádzkami. WestSea bude môcť riadiť svoje činnosti za odlišných prevádzkových podmienok než firma ENVC a bude môcť uplatniť svoj vlastný obchodný model.

| (171) | Komisia preto dospela k záveru, že firma WestSea tieto prvky integruje do svojej podnikovej stratégie a bude nimi sledovať vlastnú hospodársku logiku. |
| --- | --- |

(171)

Komisia preto dospela k záveru, že firma WestSea tieto prvky integruje do svojej podnikovej stratégie a bude nimi sledovať vlastnú hospodársku logiku.

7.6.   Záver v otázke hospodárskej kontinuity spoločností ENVC a WestSea

| (172) | Po prvé rozsah aktív nadobudnutých firmou WestSea je v porovnaní s aktívami a predošlou činnosťou firmy ENVC výrazne nižší. Po druhé udelenie subkoncesie na pozemok, kde sa lodenica nachádza, a nadobudnutie rôzneho vybavenia a surovín prebehli v otvorených, transparentných, nediskriminačných a bezpodmienečných súťažiach. Po tretie subjekt WestSea je nezávislý od firmy ENVC a jej podielnika. Po štvrté okamih uzavretia subkoncesie na pozemok, kde sa lodenica nachádza, a nadobudnutia rôzneho vybavenia a surovín nenasvedčuje snahe o obídenie prípadného rozhodnutia Komisie o vrátení prostriedkov. Po piate firma WestSea začlení aktíva spoločnosti ENVC do svojej podnikovej stratégie a bude nimi sledovať vlastnú hospodársku logiku. |
| --- | --- |

(172)

Po prvé rozsah aktív nadobudnutých firmou WestSea je v porovnaní s aktívami a predošlou činnosťou firmy ENVC výrazne nižší. Po druhé udelenie subkoncesie na pozemok, kde sa lodenica nachádza, a nadobudnutie rôzneho vybavenia a surovín prebehli v otvorených, transparentných, nediskriminačných a bezpodmienečných súťažiach. Po tretie subjekt WestSea je nezávislý od firmy ENVC a jej podielnika. Po štvrté okamih uzavretia subkoncesie na pozemok, kde sa lodenica nachádza, a nadobudnutia rôzneho vybavenia a surovín nenasvedčuje snahe o obídenie prípadného rozhodnutia Komisie o vrátení prostriedkov. Po piate firma WestSea začlení aktíva spoločnosti ENVC do svojej podnikovej stratégie a bude nimi sledovať vlastnú hospodársku logiku.

| (173) | Komisia preto vyvodzuje záver, že medzi firmami ENVC a WestSea nie je hospodárska kontinuita. |
| --- | --- |

(173)

Komisia preto vyvodzuje záver, že medzi firmami ENVC a WestSea nie je hospodárska kontinuita.

8.   ZÁVER

| (174) | Komisia sa domnieva, že minulé opatrenia okrem patronátnych vyhlásení z 8. januára 2007 a 26. júna 2008 predstavujú štátnu pomoc v prospech spoločnosti ENVC v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(174)

Komisia sa domnieva, že minulé opatrenia okrem patronátnych vyhlásení z 8. januára 2007 a 26. júna 2008 predstavujú štátnu pomoc v prospech spoločnosti ENVC v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (175) | Minulé opatrenia štátnej pomoci sú nezlučiteľné s vnútorným trhom (okrem dvoch lodiarskych dotácií schválených rozhodnutím Komisie vo veci C 33/2004), keďže neboli splnené príslušné podmienky uvedené v usmernení z roku 2004 a nebol identifikovaný žiaden iný dôvod zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(175)

Minulé opatrenia štátnej pomoci sú nezlučiteľné s vnútorným trhom (okrem dvoch lodiarskych dotácií schválených rozhodnutím Komisie vo veci C 33/2004), keďže neboli splnené príslušné podmienky uvedené v usmernení z roku 2004 a nebol identifikovaný žiaden iný dôvod zlučiteľnosti.

| (176) | Komisia takisto dospela k záveru, že Portugalsko uplatnilo uvedené opatrenia neoprávnene v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(176)

Komisia takisto dospela k záveru, že Portugalsko uplatnilo uvedené opatrenia neoprávnene v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ.

| (177) | Nezlučiteľná štátna pomoc sa musí od príjemcu získať späť v súlade s oddielom 6.6 vyššie. |
| --- | --- |

(177)

Nezlučiteľná štátna pomoc sa musí od príjemcu získať späť v súlade s oddielom 6.6 vyššie.

| (178) | Vrátenie prostriedkov sa netýka firmy WestSea, keďže medzi firmami ENVC a WestSea nie je hospodárska kontinuita. |
| --- | --- |

(178)

Vrátenie prostriedkov sa netýka firmy WestSea, keďže medzi firmami ENVC a WestSea nie je hospodárska kontinuita.

| (179) | Nakoniec Komisia uvádza, že Portugalsko súhlasilo s prijatím a oznámením tohto rozhodnutia v angličtine, |
| --- | --- |

(179)

Nakoniec Komisia uvádza, že Portugalsko súhlasilo s prijatím a oznámením tohto rozhodnutia v angličtine,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Patronátne vyhlásenia z 8. januára 2007 a 26. júna 2008 nie sú štátnou pomocou v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

2.   Štátna pomoc v podobe lodiarskych dotácií na zákazky C224 a C225 (v sume 5 350 550 EUR) je zlučiteľná s vnútorným trhom.

3.   Štátna pomoc uvedená v nasledujúcej tabuľke, ktorú Portugalsko uplatnilo neoprávnene v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

| Dátum | Opatrenie | Suma |
| --- | --- | --- |
| 11. máj 2006 | zvýšenie základného imania z roku 2006 | 24 875 000 |
| 2012/2013 | úvery z roku 2012 a 2013 | 101 118 066,03 |
| i) | 31. január 2006 |

Dátum

Opatrenie

Suma

11. máj 2006

zvýšenie základného imania z roku 2006

24 875 000

2012/2013

úvery z roku 2012 a 2013

101 118 066,03

i)

31. január 2006

| ii) | 11. december 2008 |
| --- | --- |

ii)

11. december 2008

| iii) | 28. apríl 2010 |
| --- | --- |

iii)

28. apríl 2010

| iv) | 27. apríl 2011 |
| --- | --- |

iv)

27. apríl 2011

úvery DGTF

| i) | 30 000 000 |
| --- | --- |

i)

30 000 000

| ii) | 8 000 000 |
| --- | --- |

ii)

8 000 000

| iii) | 5 000 000 |
| --- | --- |

iii)

5 000 000

| iv) | 13 000 000 |
| --- | --- |

iv)

13 000 000

29. november 2011

patronátne vyhlásenia za úver od BCP

990 000

3. november 2011

Patronátne vyhlásenie za úver od BCP

400 000

30. september 2010

Patronátne vyhlásenie za úver od BCP

12 500 000

31. august 2010

Patronátne vyhlásenia za dva záložné akreditívy vydané bankou CGD

12 890 000

24. jún 2010

Patronátne vyhlásenie za úver od BCP

5 000 000

25. november 2009

Patronátne vyhlásenie za revolvingový úver od CGD

15 000 000

7. september 2009

Patronátne vyhlásenie za revolvingový úver od BES

4 500 000

—

Lodiarske dotácie (zákazky C212, C213, C214 a C223)

10 482 374,01

—

Lodiarske dotácie (zákazky C206, C211, C217, C218, C219, C220, C221 a C222)

11 279 009,01

—

Pomoc na odbornú prípravu 2005 – 2006

257 791

23. december 2009

Úver na plavidlo Atlântida

37 000 000

Článok 2

1.   Portugalsko získa nezlučiteľnú pomoc uvedenú v článku 1 ods. 2 od príjemcu späť (vrátane prípadného kumulovaného úroku, ktorý firma ENVC nesplatila) s výnimkou lodiarskych dotácií spojených so zákazkami C206, C211, C217, C218, C219, C220, C221 a C222 (v celkovej sume 11 279 009,01 EUR), keďže na tie sa vzťahuje desaťročná premlčacia lehota podľa článku 15 nariadenia (ES) č. 659/1999.

2.   Povinnosť vrátiť nezlučiteľnú štátnu pomoc sa nevzťahuje na firmu WestSea.

3.   Suma na vrátenie zahŕňa úrok počítaný od dátumu, od ktorého bola pomoc príjemcovi k dispozícii, až do jej skutočného vrátenia.

4.   Úrok sa vypočíta ako zložený úrok v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (56) a nariadením Komisie (ES) č. 271/2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004 (57).

5.   Portugalsko zruší všetky prípadné zostávajúce platby pomoci s účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.

Článok 3

1.   Vrátenie pomoci uvedenej v článku 1 ods. 2 musí byť okamžité a účinné.

2.   Portugalsko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 4

1.   Portugalsko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží tieto informácie:

| a) | celkovú sumu (istina a úroky z vymáhanej sumy), ktorú má vrátiť každý príjemca; |
| --- | --- |

a)

celkovú sumu (istina a úroky z vymáhanej sumy), ktorú má vrátiť každý príjemca;

| b) | podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení na vykonanie tohto rozhodnutia; |
| --- | --- |

b)

podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení na vykonanie tohto rozhodnutia;

| c) | podklady preukazujúce, že príjemcovi bol doručený príkaz na vrátenie pomoci. |
| --- | --- |

c)

podklady preukazujúce, že príjemcovi bol doručený príkaz na vrátenie pomoci.

2.   Portugalsko bude Komisiu informovať o pokroku vnútroštátnych opatrení prijatých na vykonanie tohto rozhodnutia až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 1 ods. 2. Na žiadosť Komisie okamžite predloží informácie o prijatých a plánovaných opatreniach na vykonanie tohto rozhodnutia. Takisto poskytne podrobné informácie o výške pomoci a úrokoch z vymáhanej sumy, ktoré už od príjemcov vymohlo.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Portugalsku.

V Bruseli 7. mája 2015

Za Komisiu

Margrethe VESTAGER

členka Komisie

---

(1)  Štátna pomoc – Portugalsko – Štátna pomoc SA.35546 (2013/C) (ex 2012/NN) – Minulé opatrenia v prospech Estaleiros Navais de Viana do Castelo S.A. – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 95, 3.4.2013, s. 118).

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  Nariadenie č. 1 o používaní jazykov v Európskom hospodárskom spoločenstve (Ú. v. ES 17, 6.10.1958, s. 385/58).

3

(4)  Podľa informácií od Portugalska sa zdá, že podiel pracovnej sily firmy ENVC vyčlenený na stavbu vojenských plavidiel bol najvyšší v roku 2005 – vtedy predstavoval 33 % všetkej činnosti firmy (vrátane výstavby, opráv atď.). V období rokov 2006 až 2011 bola priemerná kapacita venovaná vojenskej výstavbe zhruba 11 %, no v roku 2012 klesla na nulu, keďže portugalská armáda zrušila objednávku na stavbu vojenských plavidiel.

4

(5)  Koncesná zmluva bola upravená aj v roku 2005 a 2007, aby ENVC mohla v rámci subkoncesie časť pozemkov uvoľniť na výrobu veterných generátorov.

5

(6)  Na tento proces sa nevzťahovalo memorandum o porozumení týkajúce sa podmienenosti osobitnej hospodárskej politiky podpísané medzi Portugalskom, Komisiou, Medzinárodným menovým fondom a Európskou centrálnou bankou.

6

(7)  Lei Quadro das Privatizações prijatý zákonom č. 11/90 z 5. apríla 1990 a opätovne zverejnený zákonom č. 50/2011 z 13. septembra 2011.

7

Lei Quadro das Privatizações

(8)  Diário da República č. 156, 13. august 2012, s. 4364, resp. Diário da República č. 167, 29. august 2012, s. 4838.

8

Diário da República

Diário da República

(9)  Firma Volstad Maritime síce predložila záväznú ponuku 5. novembra 2012, no bola diskvalifikovaná, pretože ju predložila po termíne 10.00 hod.

9

(10)  V podaní z 28. decembra 2012 Portugalsko spomenulo zvýšenie základného imania, ku ktorému, ako sa zdalo, došlo v roku 2009. V rámci formálneho vyšetrovacieho konania však Portugalsko potvrdilo, že v roku 2009 k žiadnemu zvýšeniu základného imania nedošlo.

10

(11)  Toto opatrenie zahŕňa prevzatie dlhu ENVC voči firme Parvalorem vo výške 5 111 910,08 EUR firmou EMPORDEF, ako aj nezaplatený kumulovaný úrok vo výške 5 281 882,02 EUR.

11

(12)  Portugalsko poznamenalo, že spoločnosť ENVC poskytla v období rokov 2006 až 2010 päť splátok úrokov z úverov DGTF z roku 2006 a 2008 v celkovej výške 3 291 293,50 EUR.

12

(13)  Rozhodnutie o začatí konania zahŕňalo okrem iných opatrení aj patronátne vyhlásenie spoločnosti EMPORDEF v súvislosti s akreditívmi vydanými bankou CGD v hodnote 12 890 000 EUR. V rámci formálneho vyšetrovacieho konania Portugalsko objasnilo, že ide o opatrenie, ktoré je opísané v odôvodnení 24.

13

(14)  V rámci formálneho vyšetrovacieho konania Portugalsko objasnilo, že záložné akreditívy sa vzťahovali na sumu 12 890 000 EUR, teda 10 % nákladov na stavbu dvoch spomínaných bitúmenových tankerov (128 900 000 EUR). Portugalsko navyše objasnilo, že zmluva na vydanie záložných akreditívov bola podpísaná v roku 2010 a nie 2012, ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania.

14

(15)  Podľa informácií od Portugalska bola pomoc na lodné staviteľstvo poskytnutá formou dotácií spojených so 14 zmluvami z obdobia rokov 2000 až 2005 a nie 2000 až 2007, ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania.

15

(16)  Portugalsko objasnilo, že pomoc na odbornú prípravu sa poskytla v rokoch 2005 a 2006 a nie v období rokov 2000 až 2007, ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania.

16

(17)  Smernica Rady 87/167/EHS z 26. januára 1987 o pomoci na stavbu lodí (Ú. v. ES L 69, 12.3.1987, s. 55).

17

(18)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2. Dňa 1. augusta 2014 nadobudli účinnosť usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nefinančných podnikov v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 249, 31.7.2014, s. 1) (ďalej len „usmernenia z roku 2014“). Podľa bodu 135 usmernení z roku 2014 bude Komisia tieto usmernenia uplatňovať s účinnosťou od 1. augusta 2014 do 31. decembra 2020. Podľa bodu 138 usmernení z roku 2014 sa však majú minulé opatrenia, ktorých sa toto rozhodnutie týka, preskúmať na základe usmernení, ktoré platili v čase poskytnutia pomoci, teda na základe usmernení z roku 2004 [prípadne usmernení spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach z roku 1999 (Ú. v. ES C 288, 9.10.1999, s. 2 – ďalej len „usmernenia z roku 1999“)].

18

(19)  Pokiaľ ide o spoločnosť EMPORDEF, Komisia v odôvodneniach 46 až 48 rozhodnutia o začatí konania uviedla, že jej rozhodnutia sa zdali pripísateľné portugalskému štátu v zmysle judikatúry vo veci Stardust Marine (rozsudok Francúzsko/Komisia, vec C-482/99, EU:C:2002:294).

19

Stardust Marine

Francúzsko/Komisia

(20)  Ú. v. EÚ C 364, 14.12.2011, s. 9.

20

(21)  Konkrétne Rámcová úprava štátnej pomoci pre lodné staviteľstvo z roku 2004 (Ú. v. EÚ C 317, 30.12.2003, s. 11) a nariadenie Rady (ES) č. 1540/98 z 29. júna 1998, ktorým sa ustanovujú nové pravidlá o pomoci pre stavbu lodí (Ú. v. ES L 202, 18.7.1998, s. 1).

21

(22)  Pozri poznámku pod čiarou č. 14 vyššie.

22

(23)  Zdroj: Ročná účtovná závierka spoločnosti EMPORDEF za rok 2012.

23

(24)  Zdroj: Ročná účtovná závierka spoločnosti EMPORDEF za roky 2012 a 2013. Z ročných účtovných závierok spoločnosti ENVC za roky 2001, 2002 a 2003 vyplýva, že spoločnosť ENVC mala aj záporný celkový kapitál v roku 2000 (– 5,99 milióna EUR), 2001 (– 10,97 milióna EUR), 2002 (– 22,09 milióna EUR) a 2003 (– 48,97 milióna EUR).

24

(25)  Rozsudok vo veci Francúzsko/Komisia, C-482/99, EU:C:2002:29.

25

Francúzsko/Komisia

(26)  Zdroj: http://www.empordef.pt/main.html.

26

(27)  Zdroj: http://www.empordef.pt/uk/main.html.

27

(28)  Pozri zoznam nominácií na webovej stránke ministerstva národnej obrany (http://www.portugal.gov.pt/pt/o-governo/nomeacoes/ministerio-da-defesa-nacional.aspx). Ďalej pozri webovú stránku spoločnosti EMPORDEF (http://www.empordef.pt/main.html), ako aj viaceré tlačové správy – napríklad http://www.dn.pt/inicio/portugal/interior.aspx?content_id=1768612 alebo http://www.dn.pt/inicio/portugal/interior.aspx?content_id=1950754.

28

(29)  Pôvodný text v portugalčine znie: „[...] no passado dia 2 de julho de 2011 o Ministério da Defesa Nacional decidiu suspender o desmantelamento dos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Em agosto, o Ministério da Defesa Nacional mandatou a nova administração da Empordef para que fosse encontrada uma solução que evitasse esse desmantelamento e encerramento dos ENVC“. Pozri http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20120104-mdn-envc.aspx.

29

[...] no passado dia 2 de julho de 2011 o Ministério da Defesa Nacional decidiu suspender o desmantelamento dos Estaleiros Navais de Viana do Castelo. Em agosto, o Ministério da Defesa Nacional mandatou a nova administração da Empordef para que fosse encontrada uma solução que evitasse esse desmantelamento e encerramento dos ENVC

(30)  Pozri napríklad http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20120319-mdn-modelo-reprivatizacao.aspx, http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20120502-mdn-envc.aspx a http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20120713-seamdn-envc.aspx.

30

(31)  Pozri napríklad http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministro-da-presidencia-e-dos-assuntos-parlamentares/documentos-oficiais/20131205-comunicado-cm.aspx. Zapojenie štátu do konania spoločnosti EMPORDEF ďalej dokazuje aj táto tlačová správa portugalskej vlády: http://www.portugal.gov.pt/pt/os-ministerios/ministerio-da-defesa-nacional/mantenha-se-atualizado/20140205-mdn-comunicado-estaleiros.aspx.

31

(32)  V tomto smere Komisia považuje za dôkaz ex post, že správa IGF z roku 2009 (pozri odôvodnenie 49) zdôraznila, že firma ENVC v rokoch 2005 – 2007 dodala 11 plavidiel, pri ktorých stavebné náklady prekročili dohodnuté zmluvné náklady o 15,4 % (treba poznamenať, že už rozpočtované náklady firmy ENVC prekročili dohodnuté zmluvné náklady o 4,1 %, čo znamená, že spoločnosť by plavidlá stavala so stratou tak či tak).

32

ex post

(33)  Zdroj: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/business-environment/files/annexes_accounting_report_2011/portugal_en.pdf.

33

(34)  V zmluve podpísanej 27. apríla 2011 sa uplatnila riziková prirážka „Mid Asset Swap spread“ portugalského verejného dlhu s ekvivalentnou splatnosťou (údaje od Portugalska).

34

(35)  V roku 2010 sa úroková sadzba zosúladila so sadzbou úveru z 11. december 2008.

35

(36)  Ú. v. ES C 273, 9.9.1997, s. 3.

36

(37)  Zdroj: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates_eu25_en.pdf.

37

(38)  Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6.

38

(39)  Zdroj: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf.

39

(40)  Ú. v. EÚ C 155, 20.6.2008, s. 10. Pozri tiež oznámenie Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (Ú. v. ES C 71, 11.3.2000, s. 14).

40

(41)  Pozri napríklad odôvodnenia 249 a 250 rozhodnutia Komisie 2008/948/ES z 23. júla 2008 o opatreniach Nemecka v prospech spoločnosti DHL a letiska Lipsko/Halle – C 48/06 (ex N 227/06) (Ú. v. EÚ L 346, 23.12.2008, s. 1).

41

(42)  Rozsudok vo veci Taliansko/Komisia, C-364/90, EU:C:1993:157.

42

Taliansko/Komisia

(43)  Rozhodnutie Komisie 2006/946/ES zo 6. septembra 2005 o štátnej pomoci Portugalsko – predĺženie dodacej lehoty dvoch cisternových lodí určených na prepravu chemických látok vyrobených v lodeniciach Estaleiros Navais de Viana do Castelo, S.A. (Ú. v. EÚ L 383, 28.12.2006, s. 16).

43

(44)  Pokiaľ ide o dotácie na odbornú prípravu, Komisia poznamenáva, že v danom čase platné usmernenie o národnej regionálnej pomoci na roky 2000 – 2006 (Ú. v. ES C 74, 10.3.1998, s. 9) vylučuje poskytovanie regionálnej pomoci podnikom v ťažkostiach.

44

(45)  Rozsudok vo veci Komisia/Nemecko, C-70/72, EU:C:1973:87, bod 13.

45

Komisia/Nemecko

(46)  Rozsudok v spojených veciach Španielsko/Komisia, C-278/92, C-279/92 a C-280/92, EU:C:1994:325, bod 75.

46

Španielsko/Komisia

(47)  Rozsudok vo veci Belgicko/Komisia, C-75/97, EU:C:1999:311, body 64 a 65.

47

Belgicko/Komisia

(48)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

48

(49)  Povinnosti vrátenia podliehajú aj všetky prípadné splatné úroky, ktoré firma ENVC neuhradila.

49

(50)  Táto suma je súčtom lodiarskych dotácií [i)] mínus dotácie podliehajúce desaťročnej premlčacej lehote [ii)] mínus dotácie vyhlásené za zlučiteľnú pomoc [iii)], t. j. [i) 27 129 933,20 EUR – [ii)] 11 279 009,19 EUR – [iii)] 5 350 550 EUR = 10 482 374,01 EUR.

50

i

ii

iii

i

ii

iii

(51)  Pozri odôvodnenie 24. Zmluva na výstavbu dvoch bitúmenových tankerov pôvodne uzavretá medzi PDVSA a ENVC bola prevedená na spoločnosť EMPORDEF. Portugalsko sa zaviazalo, že subdodávateľské časti zákazky sa zadajú v transparentných, nediskriminačných a bezpodmienečných súťažiach otvorených portugalským i neportugalským uchádzačom, pričom jediným kritériom voľby dodávateľov a poskytovateľov služieb je najlepšia cena, a že firmu ENVC z procesu vylúči, ak nebudú jej likvidácia a zrušenie v čase súťaží ukončené.

51

(52)  Rozsudok v spojených veciach Taliansko a SIM 2 Multimedia SpA/Komisia, C-328/99 a C-399/00, EU:C:2003:252.

52

Taliansko a SIM 2 Multimedia SpA/Komisia

(53)  Rozhodnutie Komisie zo 17. septembra 2008, ktorého predmetom je štátna pomoc N 321/2008, N 322/2008 a N 323/2008 – Grécko – Predaj určitých aktív patriacich spoločnosti Olympic Airlines/Olympic Airways Services; rozhodnutie Komisie z 12. novembra 2008, ktorého predmetom je štátna pomoc N 510/2008 – Taliansko – Predaj majetku spoločnosti Alitalia; rozhodnutie Komisie zo 4. apríla 2012 SA.34547 – Francúzsko – Prevzatie aktív skupiny Sernam v rámci konkurzného konania, ktoré voči nej prebieha.

53

Predaj určitých aktív patriacich spoločnosti Olympic Airlines/Olympic Airways Services

Predaj majetku spoločnosti Alitalia

Prevzatie aktív skupiny Sernam v rámci konkurzného konania, ktoré voči nej prebieha

(54)  Rozsudok z 28. marca 2012 vo veci Ryanair Ltd/Komisia, T-123/09, ECR, EU:T:2012:164, potvrdený v odvolacom konaní rozsudkom z 13. júna 2013 vo veci Ryanair Ltd/Komisia, C-287/12 P, ECR, EU:C:2013:395.

54

Ryanair Ltd/Komisia

Ryanair Ltd/Komisia

(55)  Rozsudok vo veci Seydaland, C-239/09, EU:C:2010:778, bod 34.

55

Seydaland

(56)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

56

(57)  Nariadenie Komisie (ES) č. 271/2008 z 30. januára 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 82, 25.3.2008, s. 1).

57

---

PRÍLOHA I

ÚVERY Z ROKU 2012 A 2013

| Dátum podpísania | Suma | Uplatnená úroková sadzba |
| --- | --- | --- |
| 6. január 2012 | 970 000,00 | 7,108 % |
| 9. január 2012 | 175 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,108 % |
| 31. január 2012 | 3 445 258,51 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 6,62 % |
| 8. február 2012 | 64 741,49 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 6,62 % |
| 30. marec 2012 | 1 026 647,44 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,887 % |
| 30. marec 2012 | 16 700 000,00 | 2 % |
| 30. apríl 2012 | 1 268 536,13 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 5 % |
| 2. máj 2012 | 48 997,82 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,887 % |
| 30. máj 2012 | 1 100 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,431 % |
| 31. máj 2012 | 5 375 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,5 % |
| 31. máj 2012 | 834 830,96 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,451 % |
| 1. jún 2012 | 12 844 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,976 % |
| 5. jún 2012 | 281 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,976 % |
| 6. jún 2012 | 345 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,682 % |
| 8. jún 2012 | 1 449 714,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,682 % |
| 11. jún 2012 | 696 481,42 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,682 % |
| 21. jún 2012 | 177 979,74 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,682 % |
| 21. jún 2012 | 4 785 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,1509 % |
| 22. jún 2012 | 118 070,71 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,682 % |
| 25. jún 2012 | 83 694,43 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,976 % |
| 26. jún 2012 | 1 163 308,28 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,976 % |
| 29. jún 2012 | 664 537,83 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,976 % |
| 3. júl 2012 | 272 811,37 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,5 % |
| 11. júl 2012 | 71 104,02 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,976 % |
| 11. júl 2012 | 1 742 275,55 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,1509 % |
| 13. júl 2012 | 40 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,431 % |
| 19. júl 2012 | 45 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,956 % |
| 27. júl 2012 | 1 000 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 5,78 % |
| 31. júl 2012 | 400 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,182 % |
| 31. júl 2012 | 1 450 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,756 % |
| 2. august 2012 | 100 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,182 % |
| 14. august 2012 | 275 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,151 % |
| 17. august 2012 | 180 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,1509 % |
| 20. august 2012 | 1 186 322,44 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,1509 % |
| 20. august 2012 | 400 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 5,624 % |
| 24. august 2012 | 600 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 5,624 % |
| 13. september 2012 | 365 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 5,624 % |
| 19. september 2012 | 5 111 910,08 | Dlh ENVC voči firme Parvalorem, ktorý prevzala firma EMPORDEF |
| 21. september 2012 | 19 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 5,624 % |
| 25. september 2012 | 1 180 491,65 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,668 % |
| 27. september 2012 | 1 050 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 5,624 % |
| 28. september 2012 | 48 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 5,624 % |
| 12. október 2012 | 120 000,00 | 5,871 % |
| 16. október 2012 | 15 000,00 | 8,1509 % |
| 19. október 2012 | 566 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,64 % |
| 26. október 2012 | 1 000 000,00 | trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,64 % |
| 29. október 2012 | 84 685,34 | 8,151 % |
| 30. október 2012 | 120 000,00 | 8,1509 % |
| 2. november 2012 | 10 570 971,04 | 5,871 % |
| 9. november 2012 | 5 227,50 | 4,459 % |
| 27. november 2012 | 250 000,00 | 5,871 % |
| 28. november 2012 | 250 000,00 | 8,1509 % |
| 29. november 2012 | 200 000,00 | 7,915 % |
| 29. november 2012 | 120 000,00 | 5,871 % |
| 30. november 2012 | 84 685,12 | 5,871 % |
| 3. december 2012 | 300 000,00 | 4,459 % |
| 3. december 2012 | 35 000,00 | 7,915 % |
| 7. december 2012 | 1 500,00 | 8,151 % |
| 11. december 2012 | 100 000,00 | 4,459 % |
| 14. december 2012 | 180 000,00 | 4,459 % |
| 19. december 2012 | 200 000,00 | 4,459 % |
| 20. december 2012 | 29 159,75 | 4,459 % |
| 21. december 2012 | 1 000 000,00 | 5,871 % |
| 28. december 2012 | 5 000 000,00 | 7,915 % |
| 31. december 2012 | 16 500,00 | 4,459 % |
| 4. január 2013 | 120 000,00 | 4,459 % |
| 9. január 2013 | 84 756,80 | 4,459 % |
| 11. január 2013 | 260 000,00 | 7,911 % |
| 17. január 2013 | 200 000,00 | 8,15 % |
| 8. február 2013 | 5 767 984,59 | 4,165 % |
| 31. máj 2013 | 5 281 882,02 | Úrok, ktorý mala firma ENVC zaplatiť firme EMPORDEF za úvery z roku 2012 |
| | Spolu:101 118 066,03 | |

Dátum podpísania

Suma

Uplatnená úroková sadzba

6. január 2012

970 000,00

7,108 %

9. január 2012

175 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,108 %

31. január 2012

3 445 258,51

trojmesačná sadzba EURIBOR + 6,62 %

8. február 2012

64 741,49

trojmesačná sadzba EURIBOR + 6,62 %

30. marec 2012

1 026 647,44

trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,887 %

30. marec 2012

16 700 000,00

2 %

30. apríl 2012

1 268 536,13

trojmesačná sadzba EURIBOR + 5 %

2. máj 2012

48 997,82

trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,887 %

30. máj 2012

1 100 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,431 %

31. máj 2012

5 375 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,5 %

31. máj 2012

834 830,96

trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,451 %

1. jún 2012

12 844 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,976 %

5. jún 2012

281 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,976 %

6. jún 2012

345 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,682 %

8. jún 2012

1 449 714,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,682 %

11. jún 2012

696 481,42

trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,682 %

21. jún 2012

177 979,74

trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,682 %

21. jún 2012

4 785 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,1509 %

22. jún 2012

118 070,71

trojmesačná sadzba EURIBOR + 7,682 %

25. jún 2012

83 694,43

trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,976 %

26. jún 2012

1 163 308,28

trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,976 %

29. jún 2012

664 537,83

trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,976 %

3. júl 2012

272 811,37

trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,5 %

11. júl 2012

71 104,02

trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,976 %

11. júl 2012

1 742 275,55

trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,1509 %

13. júl 2012

40 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,431 %

19. júl 2012

45 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,956 %

27. júl 2012

1 000 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 5,78 %

31. júl 2012

400 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,182 %

31. júl 2012

1 450 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,756 %

2. august 2012

100 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,182 %

14. august 2012

275 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,151 %

17. august 2012

180 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,1509 %

20. august 2012

1 186 322,44

trojmesačná sadzba EURIBOR + 8,1509 %

20. august 2012

400 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 5,624 %

24. august 2012

600 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 5,624 %

13. september 2012

365 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 5,624 %

19. september 2012

5 111 910,08

Dlh ENVC voči firme Parvalorem, ktorý prevzala firma EMPORDEF

21. september 2012

19 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 5,624 %

25. september 2012

1 180 491,65

trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,668 %

27. september 2012

1 050 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 5,624 %

28. september 2012

48 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 5,624 %

12. október 2012

120 000,00

5,871 %

16. október 2012

15 000,00

8,1509 %

19. október 2012

566 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,64 %

26. október 2012

1 000 000,00

trojmesačná sadzba EURIBOR + 4,64 %

29. október 2012

84 685,34

8,151 %

30. október 2012

120 000,00

8,1509 %

2. november 2012

10 570 971,04

5,871 %

9. november 2012

5 227,50

4,459 %

27. november 2012

250 000,00

5,871 %

28. november 2012

250 000,00

8,1509 %

29. november 2012

200 000,00

7,915 %

29. november 2012

120 000,00

5,871 %

30. november 2012

84 685,12

5,871 %

3. december 2012

300 000,00

4,459 %

3. december 2012

35 000,00

7,915 %

7. december 2012

1 500,00

8,151 %

11. december 2012

100 000,00

4,459 %

14. december 2012

180 000,00

4,459 %

19. december 2012

200 000,00

4,459 %

20. december 2012

29 159,75

4,459 %

21. december 2012

1 000 000,00

5,871 %

28. december 2012

5 000 000,00

7,915 %

31. december 2012

16 500,00

4,459 %

4. január 2013

120 000,00

4,459 %

9. január 2013

84 756,80

4,459 %

11. január 2013

260 000,00

7,911 %

17. január 2013

200 000,00

8,15 %

8. február 2013

5 767 984,59

4,165 %

31. máj 2013

5 281 882,02

Úrok, ktorý mala firma ENVC zaplatiť firme EMPORDEF za úvery z roku 2012

Spolu:101 118 066,03

---

PRÍLOHA II

LODIARSKE DOTÁCIE

| Zákazka č. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | SPOLU | Udelené aktom (Despacho) | Dátum uverejnenia v Diário da República |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C206 | 679 362,74 | | | | | | 679 362,74 | | |
| C211 | | | 2 081 867,70 | | | | 2 081 867,70 | 245/2002 z 31.12.2001 | 6.4.2002 |
| C212 | | | 1 629 892,00 | 407 473,00 | | | 2 037 365,00 | 882/2002 z 25.12.2002 | 12.12.2002 |
| C213 | | | 2 265 871,06 | 541 732,94 | 701 901,00 | | 3 509 505,00 | 880/2002 z 25.12.2002 | 12.12.2002 |
| C214 | | | 2 807 604,01 | | 701 901,00 | | 3 509 505,01 | 880/2002 z 25.12.2002 | 12.12.2002 |
| C217 | | 1 415 887,71 | | | | | 1 415 887,71 | 158/2001 z 29.12.2000 | 16.2.2001 |
| C218 | | 1 415 887,71 | | | | | 1 415 887,71 | 158/2001 z 29.12.2000 | 16.2.2001 |
| C219 | | 1 425 998,34 | | | | | 1 425 998,34 | 158/2001 z 29.12.2000 | 16.2.2001 |
| C220 | | 1 425 998,34 | | | | | 1 425 998,34 | 158/2001 z 29.12.2000 | 16.2.2001 |
| C221 | 1 140 802,66 | 276 446,76 | 8 753,90 | | | | 1 426 003,32 | 810/2000 z 25.7.2000 | 5.8.2000 |
| C222 | | | 1 426 003,33 | | | | 1 426 003,33 | 244/2002 z 31.12.2001 | 6.4.2002 |
| C223 | | | 1 425 999,00 | | | | 1 425 999,00 | 881/2002 z 25.11.2002 | 12.12.2002 |
| C224 | | | | 2 140 220,00 | | 535 055,00 | 2 675 275,00 | 879/2002 z 25.11.2002 | 12.12.2002 |
| C225 | | | | 2 140 220,00 | | 535 055,00 | 2 675 275,00 | 879/2002 z 25.11.2002 | 12.12.2002 |
| | 1 820 165,40 | 5 960 218,86 | 11 645 991,00 | 5 229 645,94 | 1 403 802,00 | 1 070 110,00 | 27 129 933,20 | | |

Zákazka č.

2000

2001

2002

2003

2004

2005

SPOLU

Udelené aktom (Despacho)

Dátum uverejnenia v Diário da República

C206

679 362,74

679 362,74

C211

2 081 867,70

2 081 867,70

245/2002 z 31.12.2001

6.4.2002

C212

1 629 892,00

407 473,00

2 037 365,00

882/2002 z 25.12.2002

12.12.2002

C213

2 265 871,06

541 732,94

701 901,00

3 509 505,00

880/2002 z 25.12.2002

12.12.2002

C214

2 807 604,01

701 901,00

3 509 505,01

880/2002 z 25.12.2002

12.12.2002

C217

1 415 887,71

1 415 887,71

158/2001 z 29.12.2000

16.2.2001

C218

1 415 887,71

1 415 887,71

158/2001 z 29.12.2000

16.2.2001

C219

1 425 998,34

1 425 998,34

158/2001 z 29.12.2000

16.2.2001

C220

1 425 998,34

1 425 998,34

158/2001 z 29.12.2000

16.2.2001

C221

1 140 802,66

276 446,76

8 753,90

1 426 003,32

810/2000 z 25.7.2000

5.8.2000

C222

1 426 003,33

1 426 003,33

244/2002 z 31.12.2001

6.4.2002

C223

1 425 999,00

1 425 999,00

881/2002 z 25.11.2002

12.12.2002

C224

2 140 220,00

535 055,00

2 675 275,00

879/2002 z 25.11.2002

12.12.2002

C225

2 140 220,00

535 055,00

2 675 275,00

879/2002 z 25.11.2002

12.12.2002

1 820 165,40

5 960 218,86

11 645 991,00

5 229 645,94

1 403 802,00

1 070 110,00

27 129 933,20

---