# Uradni list L 260/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 260 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 587. oktober 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 260

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 587. oktober 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1785 z dne 5. oktobra 2015 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 1 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1786 z dne 6. oktobra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 4 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije (EU) 2015/1787 z dne 6. oktobra 2015 o spremembi prilog II in III k Direktivi Sveta 98/83/ES o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi | 6 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/1788 z dne 1. oktobra 2015 o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Indije | 18 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/1789 z dne 1. oktobra 2015 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru EGP v zvezi s spremembo Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) in Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP (Direktiva o kakovosti goriva) | 20 |
| | * | Sklep Sveta (EU, Euratom) 2015/1790 z dne 1. oktobra 2015 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 | 23 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/1791 z dne 5. oktobra 2015 o imenovanju italijanskega nadomestnega člana Odbora regij | 27 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/1792 z dne 5. oktobra 2015 o imenovanju petih španskih članov in petih španskih nadomestnih članov Odbora regij | 28 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2015/1793 z dne 6. oktobra 2015 o spremembi Sklepa 2012/389/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti v državah Afriškega roga (EUCAP NESTOR) | 30 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1785 z dne 5. oktobra 2015 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

1

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1786 z dne 6. oktobra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

4

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije (EU) 2015/1787 z dne 6. oktobra 2015 o spremembi prilog II in III k Direktivi Sveta 98/83/ES o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi

6

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2015/1788 z dne 1. oktobra 2015 o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Indije

18

*

Sklep Sveta (EU) 2015/1789 z dne 1. oktobra 2015 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru EGP v zvezi s spremembo Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) in Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP (Direktiva o kakovosti goriva)

20

*

Sklep Sveta (EU, Euratom) 2015/1790 z dne 1. oktobra 2015 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020

23

*

Sklep Sveta (EU) 2015/1791 z dne 5. oktobra 2015 o imenovanju italijanskega nadomestnega člana Odbora regij

27

*

Sklep Sveta (EU) 2015/1792 z dne 5. oktobra 2015 o imenovanju petih španskih članov in petih španskih nadomestnih članov Odbora regij

28

*

Sklep Sveta (SZVP) 2015/1793 z dne 6. oktobra 2015 o spremembi Sklepa 2012/389/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti v državah Afriškega roga (EUCAP NESTOR)

30

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1014/2014 z dne 22. julija 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vsebino in sestavo skupnega sistema spremljanja in vrednotenja za operacije, financirane iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ( UL L 283, 27.9.2014 ) | 31 |

Popravki

*

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1014/2014 z dne 22. julija 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vsebino in sestavo skupnega sistema spremljanja in vrednotenja za operacije, financirane iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ( UL L 283, 27.9.2014 )

( UL L 283, 27.9.2014 )

31

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 7.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 260/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 260/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1785

z dne 5. oktobra 2015

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | Po teh splošnih pravilih se blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznake KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 iste razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po teh splošnih pravilih se blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge uvrsti pod oznake KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 iste razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (2) določeno obdobje še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (2) določeno obdobje še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 iste razpredelnice.

Člen 2

V skladu s členom 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je na zavezujoče tarifne informacije, ki niso v skladu s to uredbo, mogoče sklicevati še tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. oktobra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Heinz ZOUREK

Generalni direktor za obdavčenje in carinsko unijo

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izdelek (t. i. „nastavek za omelo“) je sestavljen iz tekstilnih vrvic, ki so pritrjene na plastični vmesnik, s katerim se izdelek pritrdi na držaj.
  (glej fotografijo) (1) | 9603 90 99 | Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 2(a) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 9603, 9603 90 in 9603 90 99.
  Omelo je sestavljeno iz snopa tekstilnih vrvic, ki so nameščene na držaj. Zadevni izdelek je sestavljen iz snopa tekstilnih vrvic, ki so pritrjene na plastični vmesnik, s katerim se izdelek pritrdi na držaj. Zato bi bilo treba nastavek za omelo obravnavati kot nekompleten izdelek, ki ima bistvene značilnosti omela v smislu splošnega pravila 2(a) za razlago kombinirane nomenklature, ker je plastični vmesnik zasnovan tako, da se namesti na držaj (glej tudi prvi odstavek točke (D) pojasnjevalnih opomb harmoniziranega sistema k tarifni številki 9603).
  Izdelek se zato uvrsti pod oznako KN 9603 90 99 kot „omelo“. |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Izdelek (t. i. „nastavek za omelo“) je sestavljen iz tekstilnih vrvic, ki so pritrjene na plastični vmesnik, s katerim se izdelek pritrdi na držaj.

(glej fotografijo) (1)

9603 90 99

Uvrstitev opredeljujejo splošna pravila 1, 2(a) in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 9603, 9603 90 in 9603 90 99.

Omelo je sestavljeno iz snopa tekstilnih vrvic, ki so nameščene na držaj. Zadevni izdelek je sestavljen iz snopa tekstilnih vrvic, ki so pritrjene na plastični vmesnik, s katerim se izdelek pritrdi na držaj. Zato bi bilo treba nastavek za omelo obravnavati kot nekompleten izdelek, ki ima bistvene značilnosti omela v smislu splošnega pravila 2(a) za razlago kombinirane nomenklature, ker je plastični vmesnik zasnovan tako, da se namesti na držaj (glej tudi prvi odstavek točke (D) pojasnjevalnih opomb harmoniziranega sistema k tarifni številki 9603).

Izdelek se zato uvrsti pod oznako KN 9603 90 99 kot „omelo“.

---

(1)  Fotografija je zgolj informativne narave.

---

| 7.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 260/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 260/4

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1786

z dne 6. oktobra 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. oktobra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 33,9 |
| MA | 201,3 |
| MK | 44,1 |
| TR | 73,3 |
| ZZ | 88,2 |
| 0707 00 05 | AL | 46,1 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 84,2 |
| 0709 93 10 | TR | 140,9 |
| ZZ | 140,9 |
| 0805 50 10 | AR | 127,3 |
| BO | 160,8 |
| CL | 149,1 |
| TR | 98,8 |
| UY | 104,8 |
| ZA | 143,1 |
| ZZ | 130,7 |
| 0806 10 10 | BR | 257,8 |
| EG | 187,3 |
| MK | 96,2 |
| TR | 168,7 |
| ZA | 128,8 |
| ZZ | 167,8 |
| 0808 10 80 | CL | 149,5 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 140,9 |
| US | 137,2 |
| ZA | 148,0 |
| ZZ | 119,7 |
| 0808 30 90 | AR | 131,8 |
| TR | 130,4 |
| XS | 95,7 |
| ZA | 149,1 |
| ZZ | 126,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

33,9

MA

201,3

MK

44,1

TR

73,3

ZZ

88,2

0707 00 05

AL

46,1

TR

122,2

ZZ

84,2

0709 93 10

TR

140,9

ZZ

140,9

0805 50 10

AR

127,3

BO

160,8

CL

149,1

TR

98,8

UY

104,8

ZA

143,1

ZZ

130,7

0806 10 10

BR

257,8

EG

187,3

MK

96,2

TR

168,7

ZA

128,8

ZZ

167,8

0808 10 80

CL

149,5

MK

23,1

NZ

140,9

US

137,2

ZA

148,0

ZZ

119,7

0808 30 90

AR

131,8

TR

130,4

XS

95,7

ZA

149,1

ZZ

126,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 7.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 260/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 260/6

---

DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2015/1787

z dne 6. oktobra 2015

o spremembi prilog II in III k Direktivi Sveta 98/83/ES o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (1), in zlasti člena 11(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Prilogi II in III k Direktivi 98/83/ES določata minimalne zahteve za programe spremljanja stanja za vso vodo, namenjeno za prehrano ljudi, in tehnične zahteve za metode analize različnih parametrov. |
| --- | --- |

(1)

Prilogi II in III k Direktivi 98/83/ES določata minimalne zahteve za programe spremljanja stanja za vso vodo, namenjeno za prehrano ljudi, in tehnične zahteve za metode analize različnih parametrov.

| (2) | Tehnične zahteve iz prilog II in III bi bilo treba posodobiti tako, da se zagotovi upoštevanje znanstvenega in tehničnega napredka ter zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(2)

Tehnične zahteve iz prilog II in III bi bilo treba posodobiti tako, da se zagotovi upoštevanje znanstvenega in tehničnega napredka ter zakonodaje Unije.

| (3) | Priloga II k Direktivi 98/83/ES pri izvajanju preglednega in kontrolnega spremljanja stanja omogoča določeno stopnjo prilagodljivosti ter v določenih okoliščinah dovoljuje manj pogosto vzorčenje. Posebne pogoje za ustrezno pogostnost spremljanja parametrov in nabor tehnik spremljanja je treba pojasniti glede na znanstveni napredek. |
| --- | --- |

(3)

Priloga II k Direktivi 98/83/ES pri izvajanju preglednega in kontrolnega spremljanja stanja omogoča določeno stopnjo prilagodljivosti ter v določenih okoliščinah dovoljuje manj pogosto vzorčenje. Posebne pogoje za ustrezno pogostnost spremljanja parametrov in nabor tehnik spremljanja je treba pojasniti glede na znanstveni napredek.

| (4) | Od leta 2004 Svetovna zdravstvena organizacija pripravlja načrt zanesljive oskrbe z vodo, ki temelji na načelih ocenjevanja in obvladovanja tveganja, določenih v njenih smernicah za kakovost pitne vode (2). Navedene smernice so skupaj s standardom EN 15975-2 o zanesljivosti oskrbe s pitno vodo mednarodno priznana načela, na katerih temeljijo izdelava, distribucija, spremljanje in analiza parametrov pitne vode. Prilogo II k Direktivi 98/83/ES bi bilo zato treba uskladiti z najnovejšimi spremembami navedenih načel. |
| --- | --- |

(4)

Od leta 2004 Svetovna zdravstvena organizacija pripravlja načrt zanesljive oskrbe z vodo, ki temelji na načelih ocenjevanja in obvladovanja tveganja, določenih v njenih smernicah za kakovost pitne vode (2). Navedene smernice so skupaj s standardom EN 15975-2 o zanesljivosti oskrbe s pitno vodo mednarodno priznana načela, na katerih temeljijo izdelava, distribucija, spremljanje in analiza parametrov pitne vode. Prilogo II k Direktivi 98/83/ES bi bilo zato treba uskladiti z najnovejšimi spremembami navedenih načel.

| (5) | Za nadzor tveganj za zdravje ljudi bi morali programi spremljanja stanja zagotoviti, da se sprejmejo ukrepi v vsej verigi oskrbe z vodo, in upoštevati podatke iz vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem pitne vode. Splošne obveznosti za programe spremljanja stanja naj bi premostile vrzel med odvzemom vode in oskrbo z njo. V skladu s členom 6 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (3) morajo države članice zagotoviti vzpostavitev registrov zavarovanih območij. Taka zavarovana območja v skladu s členom 7(1) navedene direktive vključujejo vsa vodna telesa, ki se uporabljajo za odvzem pitne vode ali so namenjena za takšno uporabo. Rezultate spremljanja stanja v navedenih vodnih telesih v skladu z drugim pododstavkom člena 7(1) in členom 8 navedene direktive bi bilo treba za namene Direktive 98/83/ES uporabiti za določitev morebitnih nevarnosti za pitno vodo pred in po obdelavi. |
| --- | --- |

(5)

Za nadzor tveganj za zdravje ljudi bi morali programi spremljanja stanja zagotoviti, da se sprejmejo ukrepi v vsej verigi oskrbe z vodo, in upoštevati podatke iz vodnih teles, ki se uporabljajo za odvzem pitne vode. Splošne obveznosti za programe spremljanja stanja naj bi premostile vrzel med odvzemom vode in oskrbo z njo. V skladu s členom 6 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (3) morajo države članice zagotoviti vzpostavitev registrov zavarovanih območij. Taka zavarovana območja v skladu s členom 7(1) navedene direktive vključujejo vsa vodna telesa, ki se uporabljajo za odvzem pitne vode ali so namenjena za takšno uporabo. Rezultate spremljanja stanja v navedenih vodnih telesih v skladu z drugim pododstavkom člena 7(1) in členom 8 navedene direktive bi bilo treba za namene Direktive 98/83/ES uporabiti za določitev morebitnih nevarnosti za pitno vodo pred in po obdelavi.

| (6) | Izkušnje so pokazale, da pri številnih (zlasti fizikalno-kemičnih) parametrih prisotna koncentracija le redko krši mejne vrednosti. Spremljanje in sporočanje takih parametrov brez praktičnega pomena pomeni znatne stroške, zlasti v primeru velikega števila parametrov, ki jih je treba upoštevati. Uvedba prožnosti pri pogostnosti spremljanja v takšnih okoliščinah predstavlja potencialne možnosti za prihranek stroškov, ki ne bi negativno vplival na javno zdravje ali druge koristi. Prožno spremljanje zmanjšuje tudi obseg zbiranja podatkov, ki zagotavljajo le malo ali nič informacij o kakovosti pitne vode. |
| --- | --- |

(6)

Izkušnje so pokazale, da pri številnih (zlasti fizikalno-kemičnih) parametrih prisotna koncentracija le redko krši mejne vrednosti. Spremljanje in sporočanje takih parametrov brez praktičnega pomena pomeni znatne stroške, zlasti v primeru velikega števila parametrov, ki jih je treba upoštevati. Uvedba prožnosti pri pogostnosti spremljanja v takšnih okoliščinah predstavlja potencialne možnosti za prihranek stroškov, ki ne bi negativno vplival na javno zdravje ali druge koristi. Prožno spremljanje zmanjšuje tudi obseg zbiranja podatkov, ki zagotavljajo le malo ali nič informacij o kakovosti pitne vode.

| (7) | Države članice bi zato morale imeti možnost, da odstopajo od programov spremljanja stanja, ki so jih vzpostavile, pod pogojem, da se opravijo verodostojne ocene tveganja, ki lahko temeljijo na smernicah SZO za kakovost pitne vode, ter bi morale upoštevati spremljanja stanja, izvedena v skladu s členom 8 Direktive 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(7)

Države članice bi zato morale imeti možnost, da odstopajo od programov spremljanja stanja, ki so jih vzpostavile, pod pogojem, da se opravijo verodostojne ocene tveganja, ki lahko temeljijo na smernicah SZO za kakovost pitne vode, ter bi morale upoštevati spremljanja stanja, izvedena v skladu s členom 8 Direktive 2000/60/ES.

| (8) | Tabela B2 iz Priloge II k Direktivi 98/83/ES, ki se nanaša na vodo, ki se toči v steklenice ali posode, namenjene za prodajo, je postala zastarela, saj navedene proizvode zajema Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Za navedene proizvode veljajo tudi načelo analize tveganj in kritičnih nadzornih točk (HACCP) iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 (5) in načela uradnega nadzora, kot so določena v Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Zaradi sprejetja navedenih uredb se Priloga II k Direktivi 98/83/ES dejansko več ne uporablja za vodo, ki se toči v steklenice ali posode, namenjene za prodajo. |
| --- | --- |

(8)

Tabela B2 iz Priloge II k Direktivi 98/83/ES, ki se nanaša na vodo, ki se toči v steklenice ali posode, namenjene za prodajo, je postala zastarela, saj navedene proizvode zajema Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Za navedene proizvode veljajo tudi načelo analize tveganj in kritičnih nadzornih točk (HACCP) iz Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 (5) in načela uradnega nadzora, kot so določena v Uredbi (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Zaradi sprejetja navedenih uredb se Priloga II k Direktivi 98/83/ES dejansko več ne uporablja za vodo, ki se toči v steklenice ali posode, namenjene za prodajo.

| (9) | Direktiva Sveta 2013/51/Euratom (7) je uvedla posebne ureditve za spremljanje radioaktivnih snovi. Programe spremljanja stanja za radioaktivne snovi bi bilo zato treba določiti izključno na podlagi navedene direktive. |
| --- | --- |

(9)

Direktiva Sveta 2013/51/Euratom (7) je uvedla posebne ureditve za spremljanje radioaktivnih snovi. Programe spremljanja stanja za radioaktivne snovi bi bilo zato treba določiti izključno na podlagi navedene direktive.

| (10) | Laboratoriji, ki uporabljajo tehnične zahteve za analizo parametrov iz Priloge III k Direktivi 98/83/ES, bi morali delovati v skladu z mednarodno odobrenimi postopki ali izvedbenimi standardi, ki temeljijo na posebnih merilih, ter uporabljati čim bolj preverjene metode analize. |
| --- | --- |

(10)

Laboratoriji, ki uporabljajo tehnične zahteve za analizo parametrov iz Priloge III k Direktivi 98/83/ES, bi morali delovati v skladu z mednarodno odobrenimi postopki ali izvedbenimi standardi, ki temeljijo na posebnih merilih, ter uporabljati čim bolj preverjene metode analize.

| (11) | Direktiva Komisije 2009/90/ES (8) določa standard EN ISO/IEC 17025 ali druge enakovredne mednarodno priznane standarde, ki se uporabljajo za potrjevanje metod analize. Tudi standard EN ISO/IEC 17025 je eden od standardov, ki se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004 za akreditacijo laboratorijev, ki jih imenujejo pristojni organi držav članic. Zato je treba pri potrjevanju metod analize v skladu z Direktivo 98/83/ES zagotoviti upoštevanje navedenega standarda ali drugih enakovrednih mednarodno priznanih standardov. Za uskladitev Priloge III k Direktivi 98/83/ES z Direktivo 2009/90/ES bi bilo treba kot značilnost izvedbe uvesti mejo določljivosti in merilno negotovost. Vendar bi morale države članice imeti možnost, da za omejeno obdobje kot značilnosti izvedbe še naprej dovoljujejo uporabo točnosti, natančnosti in mejo zaznavnosti v skladu s Prilogo III k Direktivi 98/83/ES, s čimer bodo imeli laboratoriji dovolj časa, da se prilagodijo tehničnemu napredku. |
| --- | --- |

(11)

Direktiva Komisije 2009/90/ES (8) določa standard EN ISO/IEC 17025 ali druge enakovredne mednarodno priznane standarde, ki se uporabljajo za potrjevanje metod analize. Tudi standard EN ISO/IEC 17025 je eden od standardov, ki se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004 za akreditacijo laboratorijev, ki jih imenujejo pristojni organi držav članic. Zato je treba pri potrjevanju metod analize v skladu z Direktivo 98/83/ES zagotoviti upoštevanje navedenega standarda ali drugih enakovrednih mednarodno priznanih standardov. Za uskladitev Priloge III k Direktivi 98/83/ES z Direktivo 2009/90/ES bi bilo treba kot značilnost izvedbe uvesti mejo določljivosti in merilno negotovost. Vendar bi morale države članice imeti možnost, da za omejeno obdobje kot značilnosti izvedbe še naprej dovoljujejo uporabo točnosti, natančnosti in mejo zaznavnosti v skladu s Prilogo III k Direktivi 98/83/ES, s čimer bodo imeli laboratoriji dovolj časa, da se prilagodijo tehničnemu napredku.

| (12) | Za analizo mikrobioloških parametrov so bili določeni številni standardi ISO. Zato standardi EN ISO 9308-1 in EN ISO 9308-2 (za ugotavljanje števila bakterij E. coli in koliformnih bakterij) ter standard EN ISO 14189 (za analizo bakterije Clostridium perfringens) zagotavljajo vse potrebne tehnične zahteve za izvedbo analize. V Prilogi III k Direktivi 98/83/ES bi morali biti upoštevani navedeni novi standardi in tehnični razvoj. |
| --- | --- |

(12)

Za analizo mikrobioloških parametrov so bili določeni številni standardi ISO. Zato standardi EN ISO 9308-1 in EN ISO 9308-2 (za ugotavljanje števila bakterij E. coli in koliformnih bakterij) ter standard EN ISO 14189 (za analizo bakterije Clostridium perfringens) zagotavljajo vse potrebne tehnične zahteve za izvedbo analize. V Prilogi III k Direktivi 98/83/ES bi morali biti upoštevani navedeni novi standardi in tehnični razvoj.

| (13) | Za namene ocenjevanja enakovrednosti alternativnih metod in metod, določenih v Prilogi III k Direktivi 98/83/ES, bi bilo treba državam članicam dovoliti uporabo standarda EN ISO 17994, ki že velja kot standard o enakovrednosti mikrobioloških metod v skladu z Direktivo 2006/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter Odločbo Komisije 2009/64/ES (10). Alternativno bi jim bila lahko za določitev enakovrednosti metod na podlagi načel, razen gojenja, ki niso zajeta v standardu EN ISO 17994, omogočena uporaba standarda EN ISO 16140 ali podobnih mednarodno sprejetih protokolov, kakor je navedeno v členu 5(5) Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 (11). |
| --- | --- |

(13)

Za namene ocenjevanja enakovrednosti alternativnih metod in metod, določenih v Prilogi III k Direktivi 98/83/ES, bi bilo treba državam članicam dovoliti uporabo standarda EN ISO 17994, ki že velja kot standard o enakovrednosti mikrobioloških metod v skladu z Direktivo 2006/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter Odločbo Komisije 2009/64/ES (10). Alternativno bi jim bila lahko za določitev enakovrednosti metod na podlagi načel, razen gojenja, ki niso zajeta v standardu EN ISO 17994, omogočena uporaba standarda EN ISO 16140 ali podobnih mednarodno sprejetih protokolov, kakor je navedeno v členu 5(5) Uredbe Komisije (ES) št. 2073/2005 (11).

| (14) | Prilogi II in III k Direktivi 98/83/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(14)

Prilogi II in III k Direktivi 98/83/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (15) | Ukrepi, določeni v tej direktivi, so v skladu z mnenjem odbora za pitno vodo, ustanovljenega na podlagi člena 12(1) Direktive 98/83/ES – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, določeni v tej direktivi, so v skladu z mnenjem odbora za pitno vodo, ustanovljenega na podlagi člena 12(1) Direktive 98/83/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 98/83/ES se spremeni:

| 1. | Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej direktivi; |
| --- | --- |

1.

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej direktivi;

| 2. | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo II k tej direktivi. |
| --- | --- |

2.

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo II k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 27. oktobra 2017. Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih določb predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 6. oktobra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 330, 5.12.1998, str. 32.

1

(2)  http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html.

2

(3)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

3

(4)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

4

(5)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (UL L 139, 30.4.2004, str. 1).

5

(6)  Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

6

(7)  Direktiva Sveta 2013/51/Euratom z dne 22. oktobra 2013 o določitvi zahtev za varstvo zdravja prebivalstva pred radioaktivnimi snovmi v vodi, namenjeni za porabo človeka (UL L 296, 7.11.2013, str. 12).

7

(8)  Direktiva Komisije 2009/90/ES z dne 31. julija 2009 o določitvi strokovnih zahtev za kemijsko analiziranje in spremljanje stanja voda v skladu z Direktivo 2000/60/ES (UL L 201, 1.8.2009, str. 36).

8

(9)  Direktiva 2006/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2006 o upravljanju kakovosti kopalnih voda (UL L 64, 4.3.2006, str. 37).

9

(10)  Odločba Komisije 2009/64/ES z dne 21. januarja 2009 o določitvi standarda ISO 17994:2004(E) za standard o enakovrednosti mikrobioloških metod v skladu z Direktivo 2006/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 23, 27.1.2009, str. 32).

10

(11)  Uredba Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila (UL L 338, 22.12.2005, str. 1).

11

---

PRILOGA I

„PRILOGA II

SPREMLJANJE STANJA

DEL A

Splošni cilji in programi spremljanja stanja za vodo, namenjeno za prehrano ljudi

| 1. | S programi spremljanja stanja za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, je treba:






  (a) | preveriti, da sprejeti ukrepi za nadzorovanje tveganja za zdravje ljudi po vsej verigi oskrbe z vodo, od zajetja, odvzema in obdelave vode do shranjevanja in distribucije, delujejo učinkovito in da je voda na mestu ustrezanja zdravstveno ustrezna in čista; |
| --- | --- | --- |

1.

S programi spremljanja stanja za vodo, namenjeno za prehrano ljudi, je treba:

(a)

preveriti, da sprejeti ukrepi za nadzorovanje tveganja za zdravje ljudi po vsej verigi oskrbe z vodo, od zajetja, odvzema in obdelave vode do shranjevanja in distribucije, delujejo učinkovito in da je voda na mestu ustrezanja zdravstveno ustrezna in čista;

| (b) | zagotoviti informacije o kakovosti vode, dobavljene za prehrano ljudi, da se dokaže izpolnjevanje zahtev iz členov 4 in 5 ter vrednosti parametrov iz Priloge I; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti informacije o kakovosti vode, dobavljene za prehrano ljudi, da se dokaže izpolnjevanje zahtev iz členov 4 in 5 ter vrednosti parametrov iz Priloge I;

| (c) | opredeliti najprimernejši način za zmanjšanje tveganja za zdravje ljudi. |
| --- | --- |

(c)

opredeliti najprimernejši način za zmanjšanje tveganja za zdravje ljudi.

| 2. | V skladu s členom 7(2) pristojni organi vzpostavijo programe spremljanja stanja, ki so skladni s parametri in pogostnostmi iz dela B te priloge, ki vključuje:






  (a) | zbiranje in analizo ločenih vzorcev vode; ali |
| --- | --- | --- |

2.

V skladu s členom 7(2) pristojni organi vzpostavijo programe spremljanja stanja, ki so skladni s parametri in pogostnostmi iz dela B te priloge, ki vključuje:

(a)

zbiranje in analizo ločenih vzorcev vode; ali

| (b) | meritve, pridobljene s postopkom stalnega spremljanja. |
| --- | --- |

(b)

meritve, pridobljene s postopkom stalnega spremljanja.

Dodatno lahko programi spremljanja vključujejo:

| (a) | preglede registrov o funkcionalnosti in statusu vzdrževanja opreme; in/ali |
| --- | --- |

(a)

preglede registrov o funkcionalnosti in statusu vzdrževanja opreme; in/ali

| (b) | preglede zajetij ter infrastrukture za odvzem, obdelavo, shranjevanje in distribucijo vode. |
| --- | --- |

(b)

preglede zajetij ter infrastrukture za odvzem, obdelavo, shranjevanje in distribucijo vode.

| 3. | Programi spremljanja stanja lahko temeljijo na oceni tveganja iz dela C. |
| --- | --- |

3.

Programi spremljanja stanja lahko temeljijo na oceni tveganja iz dela C.

| 4. | Države članice zagotovijo, da se programi spremljanja stanja redno pregledujejo ter posodobijo ali ponovno potrdijo vsaj na pet let. |
| --- | --- |

4.

Države članice zagotovijo, da se programi spremljanja stanja redno pregledujejo ter posodobijo ali ponovno potrdijo vsaj na pet let.

DEL B

Parametri in pogostnosti

1.   Splošni okvir

Programi spremljanja stanja morajo upoštevati parametre iz člena 5, vključno s tistimi, ki so pomembni za oceno učinka hišnih vodovodnih omrežij na kakovost vode na mestu ustrezanja, kot je navedeno v členu 6(1). Pri izbiri ustreznih parametrov za spremljanje je treba upoštevati lokalne razmere za vsak sistem oskrbe z vodo.

Države članice zagotovijo, da se parametri iz točke 2 spremljajo z ustrezno pogostim vzorčenjem, kot je določeno v točki 3.

2.   Seznam parametrov

Parametri skupine A

Naslednji parametri (skupina A) se spremljajo po pogostnosti spremljanja iz tabele 1 iz točke 3:

| (a) | Escherichia coli (E. coli), koliformne bakterije, število kolonij 22 °C, barva, motnost, okus, vonj, pH, prevodnost; |
| --- | --- |

(a)

Escherichia coli (E. coli), koliformne bakterije, število kolonij 22 °C, barva, motnost, okus, vonj, pH, prevodnost;

| (b) | drugi parametri, ki so opredeljeni kot pomembni v programu spremljanja stanja v skladu s členom 5(3) in, če je primerno, v oceni tveganja iz dela C. |
| --- | --- |

(b)

drugi parametri, ki so opredeljeni kot pomembni v programu spremljanja stanja v skladu s členom 5(3) in, če je primerno, v oceni tveganja iz dela C.

V posebnih okoliščinah se k parametrom skupine A dodajo naslednji parametri:

| (a) | amonij in nitrit, če se uporablja kloraminacija; |
| --- | --- |

(a)

amonij in nitrit, če se uporablja kloraminacija;

| (b) | aluminij in železo, če se uporabljata kot kemikaliji za čiščenje vode. |
| --- | --- |

(b)

aluminij in železo, če se uporabljata kot kemikaliji za čiščenje vode.

Parametri skupine B

Za določitev skladnosti z vsemi vrednostmi parametrov iz te direktive se vsaj po pogostnosti iz tabele 1 iz točke 3 spremlja vse druge parametre, ki niso analizirani v skupini A in so določeni v skladu s členom 5.

3.   Pogostnost vzorčenja

Tabela 1

Najmanjša pogostnost vzorčenja in analiz za spremljanje skladnosti

| Količina vode, ki se vsak dan dobavi ali proizvede v območju oskrbe
  (glej opombi 1 in 2)
  m3 | Parametri skupine A
  število vzorcev na leto
  (Glej opombo 3) | Parametri skupine B
  število vzorcev na leto |
| --- | --- | --- |
| | ≤ 100 | > 0
  (Glej opombo 4) | > 0
  (Glej opombo 4) |
| > 100 | ≤ 1 000 | 4 | 1 |
| > 1 000 | ≤ 10 000 | 4
  + 3
  za vsakih 1 000 m3/d in del skupne količine | 1
  + 1
  za vsakih 4 500 m3/d in del skupne količine |
| > 10 000 | ≤ 100 000 | 3
  + 1
  za vsakih 10 000 m3/d in del skupne količine |
| > 100 000 | | 12
  + 1
  za vsakih 25 000 m3/d in del skupne količine |

Količina vode, ki se vsak dan dobavi ali proizvede v območju oskrbe

(glej opombi 1 in 2)

m3

Parametri skupine A

število vzorcev na leto

(Glej opombo 3)

Parametri skupine B

število vzorcev na leto

≤ 100

> 0

(Glej opombo 4)

> 0

(Glej opombo 4)

> 100

≤ 1 000

4

1

> 1 000

≤ 10 000

4

+ 3

za vsakih 1 000 m3/d in del skupne količine

1

+ 1

za vsakih 4 500 m3/d in del skupne količine

> 10 000

≤ 100 000

3

+ 1

za vsakih 10 000 m3/d in del skupne količine

> 100 000

12

+ 1

za vsakih 25 000 m3/d in del skupne količine

| Opomba 1: | Območje oskrbe je zemljepisno opredeljeno območje, na katerem voda, namenjena za prehrano ljudi, prihaja iz enega ali več virov, znotraj katerega je kakovost vode približno enaka. |
| --- | --- |

Opomba 1:

Območje oskrbe je zemljepisno opredeljeno območje, na katerem voda, namenjena za prehrano ljudi, prihaja iz enega ali več virov, znotraj katerega je kakovost vode približno enaka.

| Opomba 2: | Količine so izračunane kot povprečja v koledarskem letu. Namesto količine vode se za določitev najmanjše pogostnosti lahko uporabi število prebivalcev na območju oskrbe, pri čemer se predvideva, da je poraba vode 200 l na dan na prebivalca. |
| --- | --- |

Opomba 2:

Količine so izračunane kot povprečja v koledarskem letu. Namesto količine vode se za določitev najmanjše pogostnosti lahko uporabi število prebivalcev na območju oskrbe, pri čemer se predvideva, da je poraba vode 200 l na dan na prebivalca.

| Opomba 3: | Navedena pogostnost se izračuna tako: npr. 4 300 m3/d = 16 vzorcev (štirje za prvih 1 000 m3/d + 12 za dodatnih 3 300 m3/d). |
| --- | --- |

Opomba 3:

Navedena pogostnost se izračuna tako: npr. 4 300 m3/d = 16 vzorcev (štirje za prvih 1 000 m3/d + 12 za dodatnih 3 300 m3/d).

| Opomba 4: | Države članice, ki so se pri posameznih sistemih za oskrbo z vodo odločile za izvzetje v skladu s členom 3(2)(b) te direktive, te pogostnosti uporabljajo samo za območja oskrbe, na katerih se dobavi med 10 in 100 m3 vode na dan. |
| --- | --- |

Opomba 4:

Države članice, ki so se pri posameznih sistemih za oskrbo z vodo odločile za izvzetje v skladu s členom 3(2)(b) te direktive, te pogostnosti uporabljajo samo za območja oskrbe, na katerih se dobavi med 10 in 100 m3 vode na dan.

DEL C

Ocena tveganja

| 1. | Države članice lahko dovolijo odstopanje od parametrov in pogostnosti vzorčenja iz dela B, če se opravi ocena tveganja v skladu s tem delom. |
| --- | --- |

1.

Države članice lahko dovolijo odstopanje od parametrov in pogostnosti vzorčenja iz dela B, če se opravi ocena tveganja v skladu s tem delom.

| 2. | Ocena tveganja iz točke 1 temelji na splošnih načelih ocenjevanja tveganja, določenih glede na mednarodne standarde, kot je standard EN 15975-2 o zanesljivosti oskrbe s pitno vodo (smernice za obvladovanje tveganja in krizno vodenje). |
| --- | --- |

2.

Ocena tveganja iz točke 1 temelji na splošnih načelih ocenjevanja tveganja, določenih glede na mednarodne standarde, kot je standard EN 15975-2 o zanesljivosti oskrbe s pitno vodo (smernice za obvladovanje tveganja in krizno vodenje).

| 3. | Pri oceni tveganja se upoštevajo rezultati programov spremljanja stanja, vzpostavljenih v skladu z drugim pododstavkom člena 7(1) in členom 8 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (1), za vodna telesa iz člena 7(1), ki povprečno zagotovijo več kot 100 m3 na dan, v skladu s Prilogo V k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

3.

Pri oceni tveganja se upoštevajo rezultati programov spremljanja stanja, vzpostavljenih v skladu z drugim pododstavkom člena 7(1) in členom 8 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (1), za vodna telesa iz člena 7(1), ki povprečno zagotovijo več kot 100 m3 na dan, v skladu s Prilogo V k navedeni direktivi.

| 4. | Na podlagi rezultatov ocene tveganja se razširi seznam parametrov iz točke 2 dela B in/ali poveča pogostnost vzorčenja iz točke 3 dela B, če so izpolnjeni kateri koli od naslednjih pogojev:






  (a) | seznam parametrov ali pogostnosti iz te priloge ne zadostuje za izpolnjevanje obveznosti v skladu s členom 7(1); |
| --- | --- | --- |

4.

Na podlagi rezultatov ocene tveganja se razširi seznam parametrov iz točke 2 dela B in/ali poveča pogostnost vzorčenja iz točke 3 dela B, če so izpolnjeni kateri koli od naslednjih pogojev:

(a)

seznam parametrov ali pogostnosti iz te priloge ne zadostuje za izpolnjevanje obveznosti v skladu s členom 7(1);

| (b) | za namene člena 7(6) se zahteva dodatno spremljanje; |
| --- | --- |

(b)

za namene člena 7(6) se zahteva dodatno spremljanje;

| (c) | treba je predložiti potrebna zagotovila iz točke 1(a) dela A. |
| --- | --- |

(c)

treba je predložiti potrebna zagotovila iz točke 1(a) dela A.

| 5. | Na podlagi rezultatov ocene tveganja se lahko seznam parametrov iz točke 2 dela B in pogostnost vzorčenja iz točke 3 dela B zmanjšata, če so izpolnjeni kateri koli od naslednjih pogojev:






  (a) | pogostnost vzorčenja za bakterijo E. coli v nobenem primeru ne sme biti manjša od tiste, določene v točki 3 dela B; |
| --- | --- | --- |

5.

Na podlagi rezultatov ocene tveganja se lahko seznam parametrov iz točke 2 dela B in pogostnost vzorčenja iz točke 3 dela B zmanjšata, če so izpolnjeni kateri koli od naslednjih pogojev:

(a)

pogostnost vzorčenja za bakterijo E. coli v nobenem primeru ne sme biti manjša od tiste, določene v točki 3 dela B;

| (b) | za vse parametre:






  (i) | lokacija in pogostnost vzorčenja se določita glede na izvor parametra ter glede na spremenljivost in dolgoročno gibanje koncentracije ob upoštevanju člena 6; |
| --- | --- | --- |

(b)

za vse parametre:

(i)

lokacija in pogostnost vzorčenja se določita glede na izvor parametra ter glede na spremenljivost in dolgoročno gibanje koncentracije ob upoštevanju člena 6;

| (ii) | za zmanjšanje najmanjše pogostnosti vzorčenja parametra iz točke 3 dela B morajo vsi rezultati, pridobljeni iz vzorcev, ki so bili z mest vzorčenja, reprezentativnih za celotno območje oskrbe, zbrani v rednih intervalih v obdobju vsaj treh let, doseči manj kot 60 % vrednosti parametra; |
| --- | --- |

(ii)

za zmanjšanje najmanjše pogostnosti vzorčenja parametra iz točke 3 dela B morajo vsi rezultati, pridobljeni iz vzorcev, ki so bili z mest vzorčenja, reprezentativnih za celotno območje oskrbe, zbrani v rednih intervalih v obdobju vsaj treh let, doseči manj kot 60 % vrednosti parametra;

| (iii) | za črtanje parametra s seznama parametrov, ki jih je treba spremljati, iz točke 2 dela B, morajo vsi rezultati, pridobljeni iz vzorcev, ki so bili z mest, reprezentativnih za celotno območje oskrbe, zbrani v rednih intervalih v obdobju vsaj treh let, doseči manj kot 30 % vrednosti parametra; |
| --- | --- |

(iii)

za črtanje parametra s seznama parametrov, ki jih je treba spremljati, iz točke 2 dela B, morajo vsi rezultati, pridobljeni iz vzorcev, ki so bili z mest, reprezentativnih za celotno območje oskrbe, zbrani v rednih intervalih v obdobju vsaj treh let, doseči manj kot 30 % vrednosti parametra;

| (iv) | črtanje določenega parametra iz točke 2 dela B s seznama parametrov, ki jih je treba spremljati, temelji na rezultatih ocene tveganja in rezultatih spremljanja virov vode, namenjene za prehrano ljudi, ki potrjujejo, da je v skladu s členom 1 zdravje ljudi zaščiteno pred škodljivimi vplivi vsakršnega onesnaženja vode, namenjene za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(iv)

črtanje določenega parametra iz točke 2 dela B s seznama parametrov, ki jih je treba spremljati, temelji na rezultatih ocene tveganja in rezultatih spremljanja virov vode, namenjene za prehrano ljudi, ki potrjujejo, da je v skladu s členom 1 zdravje ljudi zaščiteno pred škodljivimi vplivi vsakršnega onesnaženja vode, namenjene za prehrano ljudi;

| (v) | pogostnost vzorčenja se lahko zmanjša in določen parameter se lahko črta s seznama parametrov, ki jih je treba spremljati, kot je določeno v točkah (ii) in (iii), samo, če ocena tveganja potrdi, da ni verjetno, da bi kateri koli dejavnik, ki ga je mogoče razumno predvideti, povzročil poslabšanje kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(v)

pogostnost vzorčenja se lahko zmanjša in določen parameter se lahko črta s seznama parametrov, ki jih je treba spremljati, kot je določeno v točkah (ii) in (iii), samo, če ocena tveganja potrdi, da ni verjetno, da bi kateri koli dejavnik, ki ga je mogoče razumno predvideti, povzročil poslabšanje kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi.

| 6. | Države članice zagotovijo:






  (a) | da ocene tveganja potrdijo njihovi pristojni organi; in |
| --- | --- | --- |

6.

Države članice zagotovijo:

(a)

da ocene tveganja potrdijo njihovi pristojni organi; in

| (b) | da so na voljo informacije, ki kažejo, da je bila opravljena ocena tveganja, dodajo pa se tudi njeni rezultati. |
| --- | --- |

(b)

da so na voljo informacije, ki kažejo, da je bila opravljena ocena tveganja, dodajo pa se tudi njeni rezultati.

DEL D

Metode vzorčenja in mesta vzorčenja

| 1. | Mesta vzorčenja se določijo tako, da se zagotovi skladnost z mesti ustrezanja, kot je določeno v členu 6(1). V primeru vodovodnega omrežja lahko država članica vzorce za določene parametre odvzame v območju oskrbe ali obratu za obdelavo, če se lahko dokaže, da za zadevne parametre ne bi prišlo do škodljivih sprememb izmerjenih vrednosti. Kolikor je mogoče, bi moralo biti število vzorcev razporejeno enakomerno v času in prostoru. |
| --- | --- |

1.

Mesta vzorčenja se določijo tako, da se zagotovi skladnost z mesti ustrezanja, kot je določeno v členu 6(1). V primeru vodovodnega omrežja lahko država članica vzorce za določene parametre odvzame v območju oskrbe ali obratu za obdelavo, če se lahko dokaže, da za zadevne parametre ne bi prišlo do škodljivih sprememb izmerjenih vrednosti. Kolikor je mogoče, bi moralo biti število vzorcev razporejeno enakomerno v času in prostoru.

| 2. | Vzorčenje na mestu ustrezanja mora izpolnjevati naslednje pogoje:






  (a) | vzorci za preverjanje skladnosti nekaterih kemičnih parametrov (zlasti bakra, svinca in niklja) se odvzamejo iz pip porabnikov brez predhodnega spiranja. Odvzame se vzorec enega litra ob naključnem času podnevi. Druga možnost je, da države članice uporabljajo metode s fiksnim obdobjem zadrževanja vode, ki bolje odražajo njihove nacionalne razmere, če na ravni območja oskrbe to ne pomeni manj primerov neskladnosti kot pri metodi naključnega odvzema podnevi; |
| --- | --- | --- |

2.

Vzorčenje na mestu ustrezanja mora izpolnjevati naslednje pogoje:

(a)

vzorci za preverjanje skladnosti nekaterih kemičnih parametrov (zlasti bakra, svinca in niklja) se odvzamejo iz pip porabnikov brez predhodnega spiranja. Odvzame se vzorec enega litra ob naključnem času podnevi. Druga možnost je, da države članice uporabljajo metode s fiksnim obdobjem zadrževanja vode, ki bolje odražajo njihove nacionalne razmere, če na ravni območja oskrbe to ne pomeni manj primerov neskladnosti kot pri metodi naključnega odvzema podnevi;

| (b) | vzorci za preverjanje skladnosti mikrobioloških parametrov na mestu ustrezanja se odvzamejo in uporabljajo v skladu s standardom EN ISO 19458, namen vzorčenja B. |
| --- | --- |

(b)

vzorci za preverjanje skladnosti mikrobioloških parametrov na mestu ustrezanja se odvzamejo in uporabljajo v skladu s standardom EN ISO 19458, namen vzorčenja B.

| 3. | Vzorčenje v vodovodnem omrežju, razen vzorčenja na pipah porabnikov, je v skladu s standardom ISO 5667-5. Za mikrobiološke parametre se vzorci v vodovodnem omrežju odvzamejo in uporabljajo v skladu s standardom EN ISO 19458, namen vzorčenja A. |
| --- | --- |

3.

Vzorčenje v vodovodnem omrežju, razen vzorčenja na pipah porabnikov, je v skladu s standardom ISO 5667-5. Za mikrobiološke parametre se vzorci v vodovodnem omrežju odvzamejo in uporabljajo v skladu s standardom EN ISO 19458, namen vzorčenja A.

---

(1)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).“

1

---

PRILOGA II

Priloga III k Direktivi 98/83/ES se spremeni:

| 1. | Uvodni odstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Države članice zagotovijo, da so metode analize, ki se uporabljajo za spremljanje in dokazovanje skladnosti s to direktivo, potrjene in dokumentirane v skladu s standardom EN ISO/IEC 17025 ali drugimi enakovrednimi mednarodno priznanimi standardi. Države članice zagotovijo, da laboratoriji ali njihovi pogodbeniki uporabljajo sisteme vodenja kakovosti v skladu s standardom EN ISO/IEC 17025 ali drugim enakovrednim mednarodno priznanim standardom.
  Če ni analitične metode, ki bi izpolnjevala minimalna izvedbena merila iz dela B, države članice zagotovijo, da se spremljanje opravi z uporabo najboljših razpoložljivih tehnik, ki ne pomenijo čezmernih stroškov.“ |
| --- | --- |

1.

Uvodni odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Države članice zagotovijo, da so metode analize, ki se uporabljajo za spremljanje in dokazovanje skladnosti s to direktivo, potrjene in dokumentirane v skladu s standardom EN ISO/IEC 17025 ali drugimi enakovrednimi mednarodno priznanimi standardi. Države članice zagotovijo, da laboratoriji ali njihovi pogodbeniki uporabljajo sisteme vodenja kakovosti v skladu s standardom EN ISO/IEC 17025 ali drugim enakovrednim mednarodno priznanim standardom.

Če ni analitične metode, ki bi izpolnjevala minimalna izvedbena merila iz dela B, države članice zagotovijo, da se spremljanje opravi z uporabo najboljših razpoložljivih tehnik, ki ne pomenijo čezmernih stroškov.“

| 2. | Točka 1 se spremeni:






  (a) | naslov točke 1 se nadomesti z naslednjim:
  „DEL A

  Mikrobiološki parametri, za katere so določene metode analize“; |
| --- | --- | --- |

2.

Točka 1 se spremeni:

(a)

naslov točke 1 se nadomesti z naslednjim:

„DEL A

Mikrobiološki parametri, za katere so določene metode analize“;

| (b) | tretji do deveti odstavek, vključno z opombo 1, se nadomestijo z naslednjim:
  „Metode za mikrobiološke parametre so:






  (a) | Escherichia coli (E. coli) in koliformne bakterije (EN ISO 9308-1 ali EN ISO 9308-2) |
| --- | --- | --- |

(b)

tretji do deveti odstavek, vključno z opombo 1, se nadomestijo z naslednjim:

„Metode za mikrobiološke parametre so:

(a)

Escherichia coli (E. coli) in koliformne bakterije (EN ISO 9308-1 ali EN ISO 9308-2)

| (b) | Enterokoki (EN ISO 7899-2) |
| --- | --- |

(b)

Enterokoki (EN ISO 7899-2)

| (c) | Pseudomonas aeruginosa (EN ISO 16266) |
| --- | --- |

(c)

Pseudomonas aeruginosa (EN ISO 16266)

| (d) | Preštevanje mikroorganizmov, primernih za gojenje – število kolonij 22 °C (EN ISO 6222) |
| --- | --- |

(d)

Preštevanje mikroorganizmov, primernih za gojenje – število kolonij 22 °C (EN ISO 6222)

| (e) | Preštevanje mikroorganizmov, primernih za gojenje – število kolonij 36 °C (EN ISO 6222) |
| --- | --- |

(e)

Preštevanje mikroorganizmov, primernih za gojenje – število kolonij 36 °C (EN ISO 6222)

| (f) | Clostridium perfringens, vključno s sporami (EN ISO 14189)“. |
| --- | --- |

(f)

Clostridium perfringens, vključno s sporami (EN ISO 14189)“.

| 3. | Točka 2 se spremeni:






  (a) | naslov točke 2 se nadomesti z naslednjim:
  „DEL B

  Kemični parametri in parametri kazalnikov, za katere so opredeljene značilnosti izvedbe“; |
| --- | --- | --- |

3.

Točka 2 se spremeni:

(a)

naslov točke 2 se nadomesti z naslednjim:

„DEL B

Kemični parametri in parametri kazalnikov, za katere so opredeljene značilnosti izvedbe“;

| (b) | točka 2.1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Kemični parametri in parametri kazalnikov

  Za parametre iz tabele 1 določene značilnosti izvedbe vključujejo zahtevo, da mora biti z metodo analize možno izmeriti vsaj koncentracije, enake vrednostim parametrov z mejo določljivosti iz člena 2(2) Direktive Komisije 2009/90/ES (1), ki znaša največ 30 % relevantne vrednosti parametrov, ter merilno negotovostjo, kot je določena v tabeli 1. Rezultati se prikažejo z uporabo vsaj enakega števila relevantnih decimalnih mest kot za vrednost parametrov iz delov B in C Priloge I.
  Do 31. decembra 2019 lahko države članice dovolijo, da se kot alternativne značilnosti izvedbe namesto ‚meje določljivosti‘ in ‚merilne negotovosti‘, kot so določene v prvem odstavku oz. tabeli 1, uporabljajo ‚pravilnost‘, ‚natančnost‘ in ‚meja zaznavnosti‘ iz tabele 2.
  Merilna negotovost iz tabele 1 se ne uporablja kot dodatno odstopanje od vrednosti parametrov iz Priloge I.

  Tabela 1


  Minimalne značilnosti izvedbe ‚Merilna negotovost‘








  Parametri | Merilna negotovost
  (Glej opombo 1)
  % vrednosti parametra (razen za pH) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Aluminij | 25 | |
| Amonij | 40 | |
| Antimon | 40 | |
| Arzen | 30 | |
| Benzo(a)piren | 50 | Glej opombo 5. |
| Benzen | 40 | |
| Bor | 25 | |
| Bromat | 40 | |
| Kadmij | 25 | |
| Klorid | 15 | |
| Krom | 30 | |
| Prevodnost | 20 | |
| Baker | 25 | |
| Cianid | 30 | Glej opombo 6. |
| 1,2-dikloroetan | 40 | |
| Fluorid | 20 | |
| Koncentracija vodikovih ionov pH (v enotah pH) | 0,2 | Glej opombo 7. |
| Železo | 30 | |
| Svinec | 25 | |
| Mangan | 30 | |
| Živo srebro | 30 | |
| Nikelj | 25 | |
| Nitrati | 15 | |
| Nitriti | 20 | |
| Oksidacija | 50 | Glej opombo 8. |
| Pesticidi | 30 | Glej opombo 9. |
| Policiklični aromatski ogljikovodiki | 50 | Glej opombo 10. |
| Selen | 40 | |
| Natrij | 15 | |
| Sulfat | 15 | |
| Tetrakloroeten | 30 | Glej opombo 11. |
| Trikloroeten | 40 | Glej opombo 11. |
| Trihalometani – skupaj | 40 | Glej opombo 10. |
| Skupaj organski ogljik (TOC) | 30 | Glej opombo 12. |
| Motnost | 30 | Glej opombo 13. |
| Akrilamid, epiklorohidrin in vinil klorid se nadzorujejo s pomočjo specifikacije proizvoda. |

(b)

točka 2.1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Kemični parametri in parametri kazalnikov

Za parametre iz tabele 1 določene značilnosti izvedbe vključujejo zahtevo, da mora biti z metodo analize možno izmeriti vsaj koncentracije, enake vrednostim parametrov z mejo določljivosti iz člena 2(2) Direktive Komisije 2009/90/ES (1), ki znaša največ 30 % relevantne vrednosti parametrov, ter merilno negotovostjo, kot je določena v tabeli 1. Rezultati se prikažejo z uporabo vsaj enakega števila relevantnih decimalnih mest kot za vrednost parametrov iz delov B in C Priloge I.

Do 31. decembra 2019 lahko države članice dovolijo, da se kot alternativne značilnosti izvedbe namesto ‚meje določljivosti‘ in ‚merilne negotovosti‘, kot so določene v prvem odstavku oz. tabeli 1, uporabljajo ‚pravilnost‘, ‚natančnost‘ in ‚meja zaznavnosti‘ iz tabele 2.

Merilna negotovost iz tabele 1 se ne uporablja kot dodatno odstopanje od vrednosti parametrov iz Priloge I.

Tabela 1

Minimalne značilnosti izvedbe ‚Merilna negotovost‘

Parametri

Merilna negotovost

(Glej opombo 1)

% vrednosti parametra (razen za pH)

Opombe

Aluminij

25

Amonij

40

Antimon

40

Arzen

30

Benzo(a)piren

50

Glej opombo 5.

Benzen

40

Bor

25

Bromat

40

Kadmij

25

Klorid

15

Krom

30

Prevodnost

20

Baker

25

Cianid

30

Glej opombo 6.

1,2-dikloroetan

40

Fluorid

20

Koncentracija vodikovih ionov pH (v enotah pH)

0,2

Glej opombo 7.

Železo

30

Svinec

25

Mangan

30

Živo srebro

30

Nikelj

25

Nitrati

15

Nitriti

20

Oksidacija

50

Glej opombo 8.

Pesticidi

30

Glej opombo 9.

Policiklični aromatski ogljikovodiki

50

Glej opombo 10.

Selen

40

Natrij

15

Sulfat

15

Tetrakloroeten

30

Glej opombo 11.

Trikloroeten

40

Glej opombo 11.

Trihalometani – skupaj

40

Glej opombo 10.

Skupaj organski ogljik (TOC)

30

Glej opombo 12.

Motnost

30

Glej opombo 13.

Akrilamid, epiklorohidrin in vinil klorid se nadzorujejo s pomočjo specifikacije proizvoda.

Tabela 2

Minimalne značilnosti izvedbe ‚Pravilnost‘, ‚natančnost‘ in ‚meja zaznavnosti‘ – dovoljena uporaba do 31. decembra 2019

| Parametri | Pravilnost
  (Glej opombo 2)
  % vrednosti parametra (razen za pH) | Natančnost
  (Glej opombo 3)
  % vrednosti parametra (razen za pH) | Meja zaznavnosti
  (Glej opombo 4)
  % vrednosti parametra (razen za pH) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aluminij | 10 | 10 | 10 | |
| Amonij | 10 | 10 | 10 | |
| Antimon | 25 | 25 | 25 | |
| Arzen | 10 | 10 | 10 | |
| Benzo(a)piren | 25 | 25 | 25 | |
| Benzen | 25 | 25 | 25 | |
| Bor | 10 | 10 | 10 | |
| Bromat | 25 | 25 | 25 | |
| Kadmij | 10 | 10 | 10 | |
| Klorid | 10 | 10 | 10 | |
| Krom | 10 | 10 | 10 | |
| Prevodnost | 10 | 10 | 10 | |
| Baker | 10 | 10 | 10 | |
| Cianid | 10 | 10 | 10 | Glej opombo 6. |
| 1,2-dikloroetan | 25 | 25 | 10 | |
| Fluorid | 10 | 10 | 10 | |
| Koncentracija vodikovih ionov pH (v enotah pH) | 0,2 | 0,2 | | Glej opombo 7. |
| Železo | 10 | 10 | 10 | |
| Svinec | 10 | 10 | 10 | |
| Mangan | 10 | 10 | 10 | |
| Živo srebro | 20 | 10 | 20 | |
| Nikelj | 10 | 10 | 10 | |
| Nitrati | 10 | 10 | 10 | |
| Nitriti | 10 | 10 | 10 | |
| Oksidacija | 25 | 25 | 10 | Glej opombo 8. |
| Pesticidi | 25 | 25 | 25 | Glej opombo 9. |
| Policiklični aromatski ogljikovodiki | 25 | 25 | 25 | Glej opombo 10. |
| Selen | 10 | 10 | 10 | |
| Natrij | 10 | 10 | 10 | |
| Sulfat | 10 | 10 | 10 | |
| Tetrakloroeten | 25 | 25 | 10 | Glej opombo 11. |
| Trikloroeten | 25 | 25 | 10 | Glej opombo 11. |
| Trihalometani – skupaj | 25 | 25 | 10 | Glej opombo 10. |
| Motnost | 25 | 25 | 25 | |
| Akrilamid, epiklorohidrin in vinil klorid se nadzorujejo s pomočjo specifikacije proizvoda. |

Parametri

Pravilnost

(Glej opombo 2)

% vrednosti parametra (razen za pH)

Natančnost

(Glej opombo 3)

% vrednosti parametra (razen za pH)

Meja zaznavnosti

(Glej opombo 4)

% vrednosti parametra (razen za pH)

Opombe

Aluminij

10

10

10

Amonij

10

10

10

Antimon

25

25

25

Arzen

10

10

10

Benzo(a)piren

25

25

25

Benzen

25

25

25

Bor

10

10

10

Bromat

25

25

25

Kadmij

10

10

10

Klorid

10

10

10

Krom

10

10

10

Prevodnost

10

10

10

Baker

10

10

10

Cianid

10

10

10

Glej opombo 6.

1,2-dikloroetan

25

25

10

Fluorid

10

10

10

Koncentracija vodikovih ionov pH (v enotah pH)

0,2

0,2

Glej opombo 7.

Železo

10

10

10

Svinec

10

10

10

Mangan

10

10

10

Živo srebro

20

10

20

Nikelj

10

10

10

Nitrati

10

10

10

Nitriti

10

10

10

Oksidacija

25

25

10

Glej opombo 8.

Pesticidi

25

25

25

Glej opombo 9.

Policiklični aromatski ogljikovodiki

25

25

25

Glej opombo 10.

Selen

10

10

10

Natrij

10

10

10

Sulfat

10

10

10

Tetrakloroeten

25

25

10

Glej opombo 11.

Trikloroeten

25

25

10

Glej opombo 11.

Trihalometani – skupaj

25

25

10

Glej opombo 10.

Motnost

25

25

25

Akrilamid, epiklorohidrin in vinil klorid se nadzorujejo s pomočjo specifikacije proizvoda.

(1)  Direktiva Komisije 2009/90/ES z dne 31. julija 2009 o določitvi strokovnih zahtev za kemijsko analiziranje in spremljanje stanja voda v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES (UL L 201, 1.8.2009, str. 36).“;"

| (c) | točka 2.2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Opombe k tabelama 1 in 2








  Opomba 1 | Merilna negotovost je nenegativen parameter, ki označuje raztros kvantitativnih vrednosti, ki jih je na podlagi uporabljenih informacij mogoče pripisati merjeni veličini. Izvedbeno merilo za merilno negotovost (k = 2) je vsaj odstotek vrednosti parametra iz tabele. Merilna negotovost se oceni pri vrednosti parametra, razen če je določeno drugače. |
| --- | --- | --- |
| Opomba 2 | Točnost je meritev sistematske napake in predstavlja razliko med povprečno vrednostjo velikega števila ponovljenih meritev in pravo vrednostjo. Dodatne specifikacije so navedene v standardu ISO 5725. |
| Opomba 3 | Natančnost je meritev naključne napake in je običajno izražena kot standardno odstopanje (znotraj serije meritev in med njimi) razpona rezultatov od povprečja. Sprejemljiva natančnost je dvakratna vrednost standardnega odstopanja. Ta pojem je dodatno opisan v standardu ISO 5725. |
| Opomba 4 | Meja zaznavnosti je:






  — | trikratna vrednost standardnega odstopanja znotraj serije naravnega vzorca, ki vsebuje nizko koncentracijo parametra, ali |

(c)

točka 2.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Opombe k tabelama 1 in 2

Opomba 1

Merilna negotovost je nenegativen parameter, ki označuje raztros kvantitativnih vrednosti, ki jih je na podlagi uporabljenih informacij mogoče pripisati merjeni veličini. Izvedbeno merilo za merilno negotovost (k = 2) je vsaj odstotek vrednosti parametra iz tabele. Merilna negotovost se oceni pri vrednosti parametra, razen če je določeno drugače.

Opomba 2

Točnost je meritev sistematske napake in predstavlja razliko med povprečno vrednostjo velikega števila ponovljenih meritev in pravo vrednostjo. Dodatne specifikacije so navedene v standardu ISO 5725.

Opomba 3

Natančnost je meritev naključne napake in je običajno izražena kot standardno odstopanje (znotraj serije meritev in med njimi) razpona rezultatov od povprečja. Sprejemljiva natančnost je dvakratna vrednost standardnega odstopanja. Ta pojem je dodatno opisan v standardu ISO 5725.

Opomba 4

Meja zaznavnosti je:

—

trikratna vrednost standardnega odstopanja znotraj serije naravnega vzorca, ki vsebuje nizko koncentracijo parametra, ali

| — | petkratna vrednost standardnega odstopanja slepega vzorca (znotraj serije). |
| --- | --- |

—

petkratna vrednost standardnega odstopanja slepega vzorca (znotraj serije).

Opomba 5

Če vrednosti merilne negotovosti ni mogoče doseči, je treba izbrati najboljšo razpoložljivo tehniko (do 60 %).

Opomba 6

Metoda določa celotni cianid v vseh oblikah.

Opomba 7

Vrednosti za pravilnost, natančnost in merilno negotovost se izrazijo v enotah pH.

Opomba 8

Referenčna metoda: EN ISO 8467.

Opomba 9

Značilnosti izvedbe za posamezne pesticide so navedene kot primeri. Za številne pesticide lahko vrednosti merilne negotovosti dosežejo samo 30 %, za številne druge pa se lahko dovolijo vrednosti do 80 %.

Opomba 10

Značilnosti izvedbe veljajo za posamezne snovi, ki so določene pri 25 % vrednosti parametrov iz dela B Priloge I.

Opomba 11

Značilnosti izvedbe veljajo za posamezne snovi, ki so določene pri 50 % vrednosti parametrov iz dela B Priloge I.

Opomba 12

Merilna negotovost se oceni pri 3 mg/l skupnega organskega ogljika (TOC). Za določitev TOC in raztopljenega organskega ogljika (DOC) se uporabijo smernice CEN 1484.

Opomba 13

Merilna negotovost se v skladu s standardom EN ISO 7027 oceni pri 1,0 NTU (enote nefelometrijske motnosti).“

| 4. | Točka 3 se črta. |
| --- | --- |

4.

Točka 3 se črta.

---

---

SKLEPI

| 7.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 260/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 260/18

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/1788

z dne 1. oktobra 2015

o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 186 v povezavi s točko (v) člena 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom 2002/648/ES (2) odobril sklenitev Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Indije (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum). |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom 2002/648/ES (2) odobril sklenitev Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Indije (3) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum).

| (2) | V točki (b) člena 11 Sporazuma je določeno, da se Sporazum sklene za obdobje petih let in se lahko podaljša na podlagi soglasja med pogodbenicama. S Sklepom Sveta 2009/501/ES (4) je bil Sporazum podaljšan za nadaljnje obdobje petih let in bo prenehal veljati 17. maja 2015. |
| --- | --- |

(2)

V točki (b) člena 11 Sporazuma je določeno, da se Sporazum sklene za obdobje petih let in se lahko podaljša na podlagi soglasja med pogodbenicama. S Sklepom Sveta 2009/501/ES (4) je bil Sporazum podaljšan za nadaljnje obdobje petih let in bo prenehal veljati 17. maja 2015.

| (3) | Pogodbenici Sporazuma menita, da bi bilo hitro podaljšanje Sporazuma v njunem skupnem interesu. |
| --- | --- |

(3)

Pogodbenici Sporazuma menita, da bi bilo hitro podaljšanje Sporazuma v njunem skupnem interesu.

| (4) | Vsebina podaljšanega sporazuma bi morala biti enaka vsebini Sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Vsebina podaljšanega sporazuma bi morala biti enaka vsebini Sporazuma.

| (5) | Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost. |
| --- | --- |

(5)

Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost.

| (6) | Podaljšanje Sporazuma bi bilo treba odobriti v imenu Unije – |
| --- | --- |

(6)

Podaljšanje Sporazuma bi bilo treba odobriti v imenu Unije –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podaljšanje Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Indije za nadaljnje obdobje petih let se odobri v imenu Evropske unije.

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Unije obvesti Vlado Republike Indije, da je Unija zaključila notranje postopke, potrebne za podaljšanje Sporazuma v skladu s točko (b) člena 11 Sporazuma.

Člen 3

Predsednik Sveta v imenu Unije Vlado Republike Indije obvesti o naslednjem:

„Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 je Evropska unija nadomestila in nasledila Evropsko skupnost in od tega dne izvršuje vse pravice in prevzema vse obveznosti Evropske skupnosti. Zato se v besedilu Sporazuma sklicevanja na ‚Evropsko skupnost‘, kjer je to primerno, razumejo kot sklicevanja na ‚Evropsko unijo‘.“

Člen 4

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 1. oktobra 2015

Za Svet

Predsednik

E. SCHNEIDER

---

(1)  Še ni objavljena v Uradnem listu.

1

(2)  Sklep Sveta 2002/648/ES z dne 25. junija 2002 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Indije (UL L 213, 9.8.2002, str. 29).

2

(3)  Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Indije (UL L 213, 9.8.2002, str. 30).

3

(4)  Sklep Sveta 2009/501/ES z dne 19. januarja 2009 o sklenitvi Sporazuma o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Indije (UL L 171, 1.7.2009, str. 17).

4

---

| 7.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 260/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 260/20

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/1789

z dne 1. oktobra 2015

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Skupnem odboru EGP v zvezi s spremembo Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) in Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP (Direktiva o kakovosti goriva)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 114 ter 192(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) je začel veljati 1. januarja 1994.

| (2) | V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti prilogi II in XX k Sporazumu EGP. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 98 Sporazuma EGP se lahko Skupni odbor EGP med drugim odloči spremeniti prilogi II in XX k Sporazumu EGP.

| (3) | Direktivo 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je treba vključiti v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(3)

Direktivo 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je treba vključiti v Sporazum EGP.

| (4) | Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti prilogi II in XX k Sporazumu EGP. |
| --- | --- |

(4)

Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti prilogi II in XX k Sporazumu EGP.

| (5) | Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa – |
| --- | --- |

(5)

Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi zato moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zavzame v Skupnem odboru EGP glede predlaganih spremembam Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) in Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP, temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, priloženega temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 1. oktobra 2015

Za Svet

Predsednik

E. SCHNEIDER

---

(1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

1

(2)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

2

(3)  Direktiva 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembah Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS (UL L 140, 5.6.2009, str. 88).

3

---

OSNUTEK

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. .../2015

z dne ...

o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) in Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktivo 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembah Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS (1))je treba vključiti v Sporazum EGP. |
| --- | --- |

(1)

Direktivo 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembah Direktive 98/70/ES glede specifikacij motornega bencina, dizelskega goriva in plinskega olja ter o uvedbi mehanizma za spremljanje in zmanjševanje emisij toplogrednih plinov ter o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede specifikacij goriva, ki ga uporabljajo plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, in o razveljavitvi Direktive 93/12/EGS (1))je treba vključiti v Sporazum EGP.

| (2) | Direktiva 2009/30/ES razveljavlja Direktivo Sveta 93/12/EGS (2), ki je vključena v Sporazum EGP in jo je zato treba v okviru Sporazuma EGP razveljaviti. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2009/30/ES razveljavlja Direktivo Sveta 93/12/EGS (2), ki je vključena v Sporazum EGP in jo je zato treba v okviru Sporazuma EGP razveljaviti.

| (3) | Prilogi II in XX k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogi II in XX k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Poglavje XVII Priloge II k Sporazumu EGP se spremeni:

| 1. | v točki 6a (Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta) se doda naslednja alinea:






  „— | 32009 L 0030: Direktiva 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 (UL L 140, 5.6.2009, str. 88).“; |
| --- | --- | --- |

1.

v točki 6a (Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta) se doda naslednja alinea:

„—

32009 L 0030: Direktiva 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 (UL L 140, 5.6.2009, str. 88).“;

| 2. | v točki 6a (Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta) se doda naslednje besedilo:






  „(c) | V členu 2(5) se beseda ‚Islandija‘ doda za besedo ‚Finska‘ in beseda ‚Norveška‘ se doda za besedo ‚Litva‘. |
| --- | --- | --- |

2.

v točki 6a (Direktiva 98/70/ES Evropskega parlamenta in Sveta) se doda naslednje besedilo:

„(c)

V členu 2(5) se beseda ‚Islandija‘ doda za besedo ‚Finska‘ in beseda ‚Norveška‘ se doda za besedo ‚Litva‘.

| (d) | V členu 3(4) se za prvim pododstavkom doda naslednji pododstavek:
  ‚Islandija lahko v poletnem obdobju odobri, da se na trg da motorni bencin, ki vsebuje etanol ali metanol z najvišjim parnim tlakom 70 kPa pod pogojem, da je uporabljeni etanol biogorivo ali da prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi rabe metanola izpolnjuje merila, določena v členu 7b(2).‘ |
| --- | --- |

(d)

V členu 3(4) se za prvim pododstavkom doda naslednji pododstavek:

‚Islandija lahko v poletnem obdobju odobri, da se na trg da motorni bencin, ki vsebuje etanol ali metanol z najvišjim parnim tlakom 70 kPa pod pogojem, da je uporabljeni etanol biogorivo ali da prihranek emisij toplogrednih plinov zaradi rabe metanola izpolnjuje merila, določena v členu 7b(2).‘

| (e) | Členi od 7a do 7e se ne uporabljajo za Lihtenštajn. |
| --- | --- |

(e)

Členi od 7a do 7e se ne uporabljajo za Lihtenštajn.

| (f) | Člen 7b(6) se ne uporablja za države Efte.“; |
| --- | --- |

(f)

Člen 7b(6) se ne uporablja za države Efte.“;

| 3. | besedilo točke 6 (Direktiva Sveta 93/12/EGS) se črta. |
| --- | --- |

3.

besedilo točke 6 (Direktiva Sveta 93/12/EGS) se črta.

Člen 2

V točki 21ad (Direktiva Sveta 1999/32/ES) Priloge XX k Sporazumu EGP se doda naslednja alinea:

| „— | 32009 L 0030: Direktiva 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 (UL L 140, 5.6.2009, str. 88).“ |
| --- | --- |

„—

32009 L 0030: Direktiva 2009/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 (UL L 140, 5.6.2009, str. 88).“

Člen 3

Besedilo Direktive 2009/30/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 4

Ta sklep začne veljati ... pod pogojem, da so bila predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (3).

Člen 5

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarja

Skupnega odbora EGP

---

(1)  UL L 140, 5.6.2009, str. 88.

1

(2)  UL L 74, 27.3.1993, str. 81.

2

(3)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]

3

---

| 7.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 260/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 260/23

---

SKLEP SVETA (EU, EURATOM) 2015/1790

z dne 1. oktobra 2015

o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 300(2) ter člena 302 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2015/1157 z dne 14. julija 2015 o sestavi Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju predlogov vsake države članice,

po posvetovanju z Evropsko komisijo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Sklepa Sveta 2010/570/EU, Euratom (2) se mandat sedanjih članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora izteče 20. septembra 2015. Zato bi bilo treba člane imenovati za obdobje petih let od 21. septembra 2015. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Sklepa Sveta 2010/570/EU, Euratom (2) se mandat sedanjih članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora izteče 20. septembra 2015. Zato bi bilo treba člane imenovati za obdobje petih let od 21. septembra 2015.

| (2) | Vsaka država članica je morala Svetu predložiti seznam kandidatov, ki ga sestavljajo predstavniki organizacij delodajalcev in delojemalcev ter drugi predstavniki civilne družbe, predvsem s socialno-ekonomskega, civilnega, poklicnega in kulturnega področja, in ki se imenujejo za člane Evropskega ekonomsko-socialnega odbora. |
| --- | --- |

(2)

Vsaka država članica je morala Svetu predložiti seznam kandidatov, ki ga sestavljajo predstavniki organizacij delodajalcev in delojemalcev ter drugi predstavniki civilne družbe, predvsem s socialno-ekonomskega, civilnega, poklicnega in kulturnega področja, in ki se imenujejo za člane Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

| (3) | Svet je 18. septembra 2015 sprejel Sklep (EU, Euratom) 2015/1600 (3) o imenovanju članov, ki so jih predlagale belgijska, bolgarska, češka, danska, nemška, estonska, grška, irska, španska, francoska, hrvaška, italijanska, ciprska, latvijska, luksemburška, madžarska, malteška, avstrijska, poljska, portugalska, romunska, slovenska, slovaška, finska in švedska vlada ter vlada Združenega kraljestva, in devetih članov, ki jih je predlagala nizozemska vlada, za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020. Članov, katerih imenovanje ni bilo sporočeno Svetu do 8. septembra 2015, ni bilo mogoče vključiti v Sklep (EU, Euratom) 2015/1600. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 18. septembra 2015 sprejel Sklep (EU, Euratom) 2015/1600 (3) o imenovanju članov, ki so jih predlagale belgijska, bolgarska, češka, danska, nemška, estonska, grška, irska, španska, francoska, hrvaška, italijanska, ciprska, latvijska, luksemburška, madžarska, malteška, avstrijska, poljska, portugalska, romunska, slovenska, slovaška, finska in švedska vlada ter vlada Združenega kraljestva, in devetih članov, ki jih je predlagala nizozemska vlada, za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020. Članov, katerih imenovanje ni bilo sporočeno Svetu do 8. septembra 2015, ni bilo mogoče vključiti v Sklep (EU, Euratom) 2015/1600.

| (4) | Seznam s tremi člani, ki jih je predlagala nizozemska vlada, in seznam s člani, ki jih je predlagala litovska vlada, sta bila Svetu predložena 14. septembra 2015 oziroma 17. septembra 2015. Te člane bi bilo treba imenovati za enako obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 kot člane, imenovane v skladu s Sklepom (EU, Euratom) 2015/1600. Ta sklep bi bilo zato treba uporabljati retroaktivno od 21. septembra 2015 – |
| --- | --- |

(4)

Seznam s tremi člani, ki jih je predlagala nizozemska vlada, in seznam s člani, ki jih je predlagala litovska vlada, sta bila Svetu predložena 14. septembra 2015 oziroma 17. septembra 2015. Te člane bi bilo treba imenovati za enako obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 kot člane, imenovane v skladu s Sklepom (EU, Euratom) 2015/1600. Ta sklep bi bilo zato treba uporabljati retroaktivno od 21. septembra 2015 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za člane Evropskega ekonomsko-socialnega odbora se za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 imenujejo osebe, navedene v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Učinkovati začne 21. septembra 2015.

V Luxembourgu, 1. oktobra 2015

Za Svet

Predsednik

E. SCHNEIDER

---

(1)  UL L 187, 15.7.2015, str. 28.

1

(2)  Sklep Sveta 2010/570/EU, Euratom z dne 13. septembra 2010 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 (UL L 251, 25.9.2010, str. 8).

2

(3)  Sklep Sveta (EU, Euratom) 2015/1600 z dne 18. septembra 2015 o imenovanju članov Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za obdobje od 21. septembra 2015 do 20. septembra 2020 (UL L 248, 24.9.2015, str. 53).

3

---

PRILOGA

ПРИЛОЖЕНИЕ – ANEXO – PŘÍLOHA – BILAG – ANHANG – LISA

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ – ANNEX – ANNEXE – PRILOG – ALLEGATO – PIELIKUMS

PRIEDAS – MELLÉKLET – ANNESS – BIJLAGE – ZAŁĄCZNIK

ANEXO – ANEXĂ – PRÍLOHA – PRILOGA – LIITE – BILAGA

Членове/Miembros/Členové/Medlemmer/Mitglieder/Liikmed

Μέλη/Members/Membres/Članovi/Membri/Locekļi

Nariai/Tagok/Membri/Leden/Członkowie

Membros/Membri/Členovia/Člani/Jäsenet/Ledamöter

LIETUVA

Mr Alfredas JONUŠKA

Director General, Šiauliai Chamber of Commerce, Industry and Crafts

Mr Linas LASIAUSKAS

Director General, Lithuanian Apparel and Textile Industry Association

Mr Gintaras MORKIS

Deputy Director-General, Lithuanian Confederation of Industrialists

Ms Tatjana BABRAUSKIENĖ

International secretary, Lithuanian Education Trade Union

Ms Daiva KVEDARAITĖ

International secretary, Lithuanian Trade Union „Solidarity“

Ms Irena PETRAITIENĖ

Chair, Lithuanian civil servants', budget and public institutions employees' trade union

Mr Mindaugas MACIULEVIČIUS

Director, Agricultural cooperative „Lithuanian Quality“

Mr Vitas MAČIULIS

Business Consultant, State Research Institute of Physical and Technological Sciences Centre

President, Lithuanian Solar Energy Association

Ms Indrė VAREIKYTĖ

Director, Public Institution „SOS Projects“

NEDERLAND

Mr Joost VAN IERSEL

Former Chairman of The Hague Chamber of Commerce

Lecturer and author of articles on political economy and Europe

Mr Johannes Gertrudis Wilhelmina SIMONS

Chair of the seniors of the Benelux Interuniversity Association of Transport Economists (BIVEC)

Emeritus Professor of Transport Economics, Free University of Amsterdam

Mr Cornelis Willibrordus Maria LUSTENHOUWER

Director/General Counsel and Chief Compliance Officer of DELTA N.V. in Middelburg (NL)

---

| 7.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 260/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 260/27

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/1791

z dne 5. oktobra 2015

o imenovanju italijanskega nadomestnega člana Odbora regij

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga italijanske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 26. januarja, 5. februarja in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. januarja, 5. februarja in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

| (2) | Zaradi konca mandata Onofria INTRONE se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij – |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandata Onofria INTRONE se je sprostilo mesto nadomestnega člana Odbora regij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za nadomestnega člana Odbora regij imenuje:

| — | Roberto CIAMBETTI, Consigliere e Presidente del Consiglio regionale della Regione Veneto. |
| --- | --- |

—

Roberto CIAMBETTI, Consigliere e Presidente del Consiglio regionale della Regione Veneto.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 5. oktobra 2015

Za Svet

Predsednik

N. SCHMIT

---

(1)  UL L 20, 27.1.2015, str. 42.

1

(2)  UL L 31, 7.2.2015, str. 25.

2

(3)  UL L 159, 25.6.2015, str. 70.

3

---

| 7.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 260/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 260/28

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/1792

z dne 5. oktobra 2015

o imenovanju petih španskih članov in petih španskih nadomestnih članov Odbora regij

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju predlogov španske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 26. januarja, 5. februarja in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. januarja, 5. februarja in 23. junija 2015 sprejel sklepe (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) in (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2015 do 25. januarja 2020.

| (2) | Zaradi konca mandatov Rite BARBERÁ NOLLA, Yolande BARCINA ANGULO, Maríe Dolores de COSPEDAL GARCÍA, Ignacia GONZÁLEZA GONZÁLEZA in Joséja Antonia MONAGA TERRAZE se je sprostilo pet mest članov Odbora regij. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi konca mandatov Rite BARBERÁ NOLLA, Yolande BARCINA ANGULO, Maríe Dolores de COSPEDAL GARCÍA, Ignacia GONZÁLEZA GONZÁLEZA in Joséja Antonia MONAGA TERRAZE se je sprostilo pet mest članov Odbora regij.

| (3) | Zaradi konca mandatov Enriqueja BARRASE SÁNCHEZA, Borje COROMINASA FISASA, Terese GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES, Maríe Victorie PALAU TÁRREGA in Juana Luisa SÁNCHEZA DE MUNIÁINA LACASE se je sprostilo pet mest nadomestnih članov Odbora regij – |
| --- | --- |

(3)

Zaradi konca mandatov Enriqueja BARRASE SÁNCHEZA, Borje COROMINASA FISASA, Terese GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES, Maríe Victorie PALAU TÁRREGA in Juana Luisa SÁNCHEZA DE MUNIÁINA LACASE se je sprostilo pet mest nadomestnih članov Odbora regij –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za člane Odbora regij imenujejo:

| — | D.a Miren Uxue BARCOS BERRUEZO, Presidenta de la Comunidad Foral de Navarra, |
| --- | --- |

—

D.a Miren Uxue BARCOS BERRUEZO, Presidenta de la Comunidad Foral de Navarra,

| — | D.a Cristina CIFUENTES CUENCAS, Presidenta de la Comunidad de Madrid, |
| --- | --- |

—

D.a Cristina CIFUENTES CUENCAS, Presidenta de la Comunidad de Madrid,

| — | D. Guillermo FERNÁNDEZ VARA, Presidente de la Junta de Extremadura, |
| --- | --- |

—

D. Guillermo FERNÁNDEZ VARA, Presidente de la Junta de Extremadura,

| — | D. Emiliano GARCÍA-PAGE SÁNCHEZ, Presidente de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha, |
| --- | --- |

—

D. Emiliano GARCÍA-PAGE SÁNCHEZ, Presidente de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha,

| — | D. Ximo PUIG I FERRER, Presidente de la Generalidad Valenciana. |
| --- | --- |

—

D. Ximo PUIG I FERRER, Presidente de la Generalidad Valenciana.

Člen 2

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2020, se za nadomestne člane Odbora regij imenujejo:

| — | Dña Rosa BALAS TORRES, Directora General de Acción Exterior de la Junta de Extremadura, |
| --- | --- |

—

Dña Rosa BALAS TORRES, Directora General de Acción Exterior de la Junta de Extremadura,

| — | Dña. Elena CEBRIÁN CALVO, Consejera de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de la Generalidad Valenciana, |
| --- | --- |

—

Dña. Elena CEBRIÁN CALVO, Consejera de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de la Generalidad Valenciana,

| — | D. Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL, Director General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha, |
| --- | --- |

—

D. Cruz FERNÁNDEZ MARISCAL, Director General de Relaciones Institucionales y Asuntos Europeos de la Vicepresidencia de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha,

| — | D.a Yolanda IBARROLA DE LA FUENTE, Directora General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad Autónoma de Madrid, |
| --- | --- |

—

D.a Yolanda IBARROLA DE LA FUENTE, Directora General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad Autónoma de Madrid,

| — | D.a Ana OLLO HUALDE, Consejera de Relaciones Ciudadanas e Institucionales. |
| --- | --- |

—

D.a Ana OLLO HUALDE, Consejera de Relaciones Ciudadanas e Institucionales.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 5. oktobra 2015

Za Svet

Predsednik

N. SCHMIT

---

(1)  UL L 20, 27.1.2015, str. 42.

1

(2)  UL L 31, 7.2.2015, str. 25.

2

(3)  UL L 159, 25.6.2015, str. 70.

3

---

| 7.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 260/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 260/30

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2015/1793

z dne 6. oktobra 2015

o spremembi Sklepa 2012/389/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti v državah Afriškega roga (EUCAP NESTOR)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28, člena 42(4) in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 16. julija 2012 sprejel Sklep 2012/389/SZVP (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 16. julija 2012 sprejel Sklep 2012/389/SZVP (1).

| (2) | Svet je 22. julija 2014 sprejel Sklep 2014/485/SZVP (2) o spremembi Sklepa 2012/389/SZVP in podaljšanju misije Evropske unije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti v državah Afriškega roga (EUCAP NESTOR) do 12. decembra 2016. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 22. julija 2014 sprejel Sklep 2014/485/SZVP (2) o spremembi Sklepa 2012/389/SZVP in podaljšanju misije Evropske unije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti v državah Afriškega roga (EUCAP NESTOR) do 12. decembra 2016.

| (3) | Sklep 2012/389/SZVP bi bilo treba spremeniti, da bi obdobje, ki ga zajema referenčni finančni znesek, podaljšali do 15. decembra 2015 – |
| --- | --- |

(3)

Sklep 2012/389/SZVP bi bilo treba spremeniti, da bi obdobje, ki ga zajema referenčni finančni znesek, podaljšali do 15. decembra 2015 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 13(1) in (2) Sklepa Sveta 2012/389/SZVP se nadomesti z naslednjim:

„1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUCAP NESTOR, za obdobje od 16. julija 2012 do 15. novembra 2013 znaša 22 880 000 EUR.

Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUCAP NESTOR, za obdobje od 16. novembra 2013 do 15. oktobra 2014 znaša 11 950 000 EUR.

Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z EUCAP NESTOR, za obdobje od 16. oktobra 2014 do 15. decembra 2015 znaša 17 900 000 EUR.

2.   Vsi odhodki se upravljajo v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije. Fizične in pravne osebe lahko v postopkih oddaje javnih naročil misije EUCAP NESTOR sodelujejo brez omejitev. Poleg tega za blago, ki ga kupi EUCAP NESTOR, ne veljajo pravila o poreklu.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 6. oktobra 2015

Za Svet

Predsednik

P. GRAMEGNA

---

(1)  Sklep Sveta 2012/389/SZVP z dne 16. julija 2012 o misiji Evropske unije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti v državah Afriškega roga (EUCAP NESTOR) (UL L 187, 17.7.2012, str. 40).

1

(2)  Sklep Sveta 2014/485/SZVP z dne 22. julija 2014 o spremembi Sklepa 2012/389/SZVP o misiji Evropske unije za krepitev regionalnih pomorskih zmogljivosti v državah Afriškega roga (EUCAP NESTOR) (UL L 217, 23.7.2014, str. 39).

2

---

Popravki

| 7.10.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 260/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 260/31

---

Popravek Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1014/2014 z dne 22. julija 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2328/2003, (ES) št. 861/2006, (ES) št. 1198/2006 in (ES) št. 791/2007 in Uredbe (EU) št. 1255/2011 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vsebino in sestavo skupnega sistema spremljanja in vrednotenja za operacije, financirane iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo

(
  Uradni list Evropske unije L 283 z dne 27. septembra 2014
  )

Stran 15, Priloga, del II, „Kazalniki učinkov“:

besedilo:

„Prednostna naloga Unije 1 – Spodbujanje okoljsko trajnostnega, z viri gospodarnega, inovativnega, konkurenčnega in na znanju temelječega ribištva)“

se glasi:

„Prednostna naloga Unije 1 – Spodbujanje okoljsko trajnostnega, z viri gospodarnega, inovativnega, konkurenčnega in na znanju temelječega ribištva (število operacij) (*kazalniki ustrezni tudi za operacije na področju ribolova v celinskih vodah)“.

Stran 16, Priloga, del II, „Kazalniki učinkov“:

| 1. | besedilo: |
| --- | --- |

1.

besedilo:

„Prednostna naloga Unije 2 – Pospeševanje okoljsko trajnostne, z viri gospodarne, inovativne, konkurenčne in na znanju temelječe akvakulture (število projektov)“

se glasi:

„Prednostna naloga Unije 2 – Pospeševanje okoljsko trajnostne, z viri gospodarne, inovativne, konkurenčne in na znanju temelječe akvakulture (število operacij)“

| 2. | besedilo: |
| --- | --- |

2.

besedilo:

„Prednostna naloga Unije 3 – Pospeševanje izvajanja skupne ribiške politike: nadzor in zbiranje podatkov (št. projektov)“

se glasi:

„Prednostna naloga Unije 3 – Pospeševanje izvajanja skupne ribiške politike: nadzor in zbiranje podatkov (število operacij)“

| 3. | besedilo: |
| --- | --- |

3.

besedilo:

„Prednostna naloga Unije 4 – Povečanje zaposlovanja in ozemeljske kohezije (število projektov, razen 1)“

se glasi:

„Prednostna naloga Unije 4 – Povečanje zaposlovanja in ozemeljske kohezije (število operacij, razen 1)“.

Stran 17, Priloga, del II, „Kazalniki učinkov“:

| 1. | besedilo: |
| --- | --- |

1.

besedilo:

„Prednostna naloga Unije 5 – Pospeševanje trženja in predelave (število projektov, razen 1 in 4)“

se glasi:

„Prednostna naloga Unije 5 – Pospeševanje trženja in predelave (število operacij, razen 1 in 4)“

| 2. | besedilo: |
| --- | --- |

2.

besedilo:

„Prednostna naloga Unije 6 – Pospeševanje izvajanja celostne pomorske politike (število projektov)“

se glasi:

„Prednostna naloga Unije 6 – Pospeševanje izvajanja celostne pomorske politike (število operacij)“.

Stran 19, Priloga, opomba 10:

besedilo:

„Vključno s projekti v okviru zadevnega ukrepa ESPR, ki lahko podprejo cilje doseganja in ohranjanja dobrega okoljskega stanja, kot zahteva Direktiva 2008/56/ES.“

se glasi:

„Vključno z operacijami v okviru zadevnega ukrepa ESPR, ki lahko podprejo cilje doseganja in ohranjanja dobrega okoljskega stanja, kot zahteva Direktiva 2008/56/ES.“

---