# Europeiska unionens C 324/2015

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 324 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången2 oktober 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 324

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången2 oktober 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 324/01 | Inledning av förfarande (Fall M.7555 – Staples/Office Depot) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 324/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7753 – Sacyr/Fluor Corporation/Fluor Spain) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 324/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7559 – Pfizer/Hospira) (
  1
  ) | 2 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2015/C 324/01

Inledning av förfarande (Fall M.7555 – Staples/Office Depot) (
  1
  )

1

1

2015/C 324/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7753 – Sacyr/Fluor Corporation/Fluor Spain) (
  1
  )

1

1

2015/C 324/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7559 – Pfizer/Hospira) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2015/C 324/04 | Meddelande till de personer som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2015/1763 och rådets förordning (EU) 2015/1755 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi | 3 |
| 2015/C 324/05 | Meddelande till registrerade som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets förordning (EU) 2015/1755 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi | 4 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 324/06 | Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 0,05 % den 1 oktober 2015 – Eurons växelkurs | 5 |
| 2015/C 324/07 | Kommissionens beslut av den 1 oktober 2015 om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske | 6 |
| 2015/C 324/08 | Meddelande om avslutandet av de åtgärder som anmälts den 26 november 2013 till tredjeländer om möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske | 15 |
| 2015/C 324/09 | Meddelande om avslutandet av de åtgärder som anmälts den 10 juni 2014 till ett tredjeland om möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske | 16 |
| 2015/C 324/10 | Kommissionens beslut av den 1 oktober 2015 om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske | 17 |
| 2015/C 324/11 | Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp | 29 |
| 2015/C 324/12 | Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp | 30 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2015/C 324/04

Meddelande till de personer som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2015/1763 och rådets förordning (EU) 2015/1755 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi

3

2015/C 324/05

Meddelande till registrerade som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets förordning (EU) 2015/1755 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi

4

Europeiska kommissionen

2015/C 324/06

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 0,05 % den 1 oktober 2015 – Eurons växelkurs

5

2015/C 324/07

Kommissionens beslut av den 1 oktober 2015 om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

6

2015/C 324/08

Meddelande om avslutandet av de åtgärder som anmälts den 26 november 2013 till tredjeländer om möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

15

2015/C 324/09

Meddelande om avslutandet av de åtgärder som anmälts den 10 juni 2014 till ett tredjeland om möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

16

2015/C 324/10

Kommissionens beslut av den 1 oktober 2015 om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

17

2015/C 324/11

Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp

29

2015/C 324/12

Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp

30

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 324/13 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7678 – Equinix/Telecity) (
  1
  ) | 31 |
| 2015/C 324/14 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7809 – Grosvenor/PSPIB/fastighetstillgångar i Milano) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 32 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 324/15 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 33 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2015/C 324/13

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7678 – Equinix/Telecity) (
  1
  )

1

31

2015/C 324/14

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7809 – Grosvenor/PSPIB/fastighetstillgångar i Milano) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

32

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2015/C 324/15

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

33

---

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2015/C 324/16 | Rättelse till meddelande från kommissionen – Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter ( EUT C 249 av den 31.7.2014 ) | 36 |

Rättelser

2015/C 324/16

Rättelse till meddelande från kommissionen – Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter ( EUT C 249 av den 31.7.2014 )

36

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/1

---

Inledning av förfarande

(Fall M.7555 – Staples/Office Depot)

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 324/01)

Den 25 september 2015 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande i detta ärende efter att ha konstaterat att den anmälda koncentrationen ger anledning till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden. Inledandet av förfarandet öppnar en undersökning i andra fasen avseende den anmälda koncentrationen och påverkar inte det slutliga beslutet i ärendet. Beslutet baseras på artikel 6.1.c i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).

Kommissionen uppmanar intresserade tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

För att kunna beaktas i sin helhet, måste synpunkterna nå kommissionen senast 15 dagar efter offentliggörandet. De kan, med referensnummer M.7555 – Staples/Office Depot, sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7753 – Sacyr/Fluor Corporation/Fluor Spain)

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 324/02)

Kommissionen beslutade den 24 september 2015 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att vara tillgängligt

| — | under rubriken Koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken Koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32015M7753. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32015M7753. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7559 – Pfizer/Hospira)

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 324/03)

Kommissionen beslutade den 4 augusti 2015 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b jämförd med artikel 6.2i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det är tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under celexnummer 32015M7559. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under celexnummer 32015M7559. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/3

---

Meddelande till de personer som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2015/1763 och rådets förordning (EU) 2015/1755 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi

(2015/C 324/04)

Följande information lämnas för kännedom till de personer som anges i bilagan till rådets beslut (Gusp) 2015/1763 (1) och i bilaga I till rådets förordning (EU) 2015/1755 (2) om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi.

Europeiska unionens råd har beslutat att de personer som anges i de ovannämnda bilagorna ska föras upp på förteckningen över personer och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder enligt beslut (Gusp) 2015/1763 och förordning (EU) 2015/1755 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi. Skälen till att dessa personer förts upp på förteckningen framgår av de relevanta uppgifterna i bilagorna i fråga.

De berörda personerna uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på webbplatserna i bilaga II till förordning (EU) 2015/1755 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (se artikel 3 i förordningen).

De berörda personerna kan före den 1 juli 2016 inkomma med en begäran till rådet, åtföljd av styrkande handlingar, om omprövning av beslutet att föra upp dem på ovannämnda förteckning. Begäran ska sändas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| GD C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

GD C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Alla synpunkter som mottas kommer att beaktas vid rådets nästa översyn av förteckningen över personer, i enlighet med artikel 6 i beslut (Gusp) 2015/1763 och artikel 13.4 i förordning (EU) 2015/1755.

De personer som berörs uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artiklarna 275 andra stycket och 263 fjärde och sjätte styckena i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  EUT L 257, 2.10.2015, s. 37.

(2)  EUT L 257, 2.10.2015, s. 1.

---

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/4

---

Meddelande till registrerade som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets förordning (EU) 2015/1755 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi

(2015/C 324/05)

De registrerade ombedes uppmärksamma följande information i enlighet med artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (1):

Den rättsliga grunden för denna behandling är förordning (EU) 2015/1755 (2).

Den registeransvarige för denna behandling är Europeiska unionens råd företrätt av generaldirektören för GD C (utrikes frågor, utvidgning, civilskydd) vid rådets generalsekretariat och den avdelning som anförtrotts behandlingen är enhet 1C vid GD C som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| GD C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

GD C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera förteckningen över personer som omfattas av restriktiva åtgärder enligt förordning (EU) 2015/1755.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för upptagande i förteckningen enligt den förordningen.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, motiveringen och andra uppgifter i samband med detta.

De personuppgifter som samlats in får om så krävs lämnas ut till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen.

Utan att det påverkar de begränsningar som föreskrivs i artikel 20.1 a och d i förordning (EG) nr 45/2001 kommer begäranden om tillgång samt begäranden om rättelse eller invändning att besvaras i enlighet med avsnitt 5 i rådets beslut 2004/644/EG (3).

Personuppgifterna kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som omfattas av frysningen av tillgångar eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut, eller under den tid då domstolsförfarande pågår i den händelse ett sådant har inletts.

De registrerade kan vända sig till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001.

---

(1)  EUT L 8, 12.1.2001, s. 1.

(2)  EUT L 257, 2.10.2015, s. 1.

(3)  EUT L 296, 21.9.2004, s. 16.

---

Europeiska kommissionen

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/5

---

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner (1):

0,05 % den 1 oktober 2015

Eurons växelkurs (2)

1 oktober 2015

(2015/C 324/06)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1153 |
| JPY | japansk yen | 133,56 |
| DKK | dansk krona | 7,4605 |
| GBP | pund sterling | 0,73670 |
| SEK | svensk krona | 9,3754 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0903 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,4565 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,173 |
| HUF | ungersk forint | 312,80 |
| PLN | polsk zloty | 4,2459 |
| RON | rumänsk leu | 4,4159 |
| TRY | turkisk lira | 3,3796 |
| AUD | australisk dollar | 1,5777 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4799 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,6436 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7332 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5916 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 314,36 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 15,4495 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,0901 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,6400 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 360,31 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9148 |
| PHP | filippinsk peso | 52,147 |
| RUB | rysk rubel | 73,0745 |
| THB | thailändsk baht | 40,630 |
| BRL | brasiliansk real | 4,4023 |
| MXN | mexikansk peso | 18,8045 |
| INR | indisk rupie | 73,0661 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1153

JPY

japansk yen

133,56

DKK

dansk krona

7,4605

GBP

pund sterling

0,73670

SEK

svensk krona

9,3754

CHF

schweizisk franc

1,0903

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,4565

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,173

HUF

ungersk forint

312,80

PLN

polsk zloty

4,2459

RON

rumänsk leu

4,4159

TRY

turkisk lira

3,3796

AUD

australisk dollar

1,5777

CAD

kanadensisk dollar

1,4799

HKD

Hongkongdollar

8,6436

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7332

SGD

singaporiansk dollar

1,5916

KRW

sydkoreansk won

1 314,36

ZAR

sydafrikansk rand

15,4495

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,0901

HRK

kroatisk kuna

7,6400

IDR

indonesisk rupiah

16 360,31

MYR

malaysisk ringgit

4,9148

PHP

filippinsk peso

52,147

RUB

rysk rubel

73,0745

THB

thailändsk baht

40,630

BRL

brasiliansk real

4,4023

MXN

mexikansk peso

18,8045

INR

indisk rupie

73,0661

---

(1)  Räntesats vid den transaktion som närmast föregick det angivna datumet. Vid refinansieringstransaktioner till rörlig ränta är räntesatsen marginalräntesatsen.

(2)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/6

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 1 oktober 2015

om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

(2015/C 324/07)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (1), särskilt artikel 32, och

av följande skäl:

1.   INLEDNING

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (nedan kallad IUU-förordningen) upprättas ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (nedan kallad IUU-förordningen) upprättas ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske).

| (2) | I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder mot dem, upprättandet av en förteckning över dem, avförande från förteckningen, offentliggörande av förteckningen och nödåtgärder. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder mot dem, upprättandet av en förteckning över dem, avförande från förteckningen, offentliggörande av förteckningen och nödåtgärder.

| (3) | Enligt artikel 32 i IUU-förordningen måste kommissionen meddela tredjeländer att de kan komma att identifieras som icke-samarbetande länder. Ett sådant meddelande är av preliminär karaktär. Meddelandet bör baseras på kriterierna i artikel 31 i IUU-förordningen. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i nämnda förordning mot de tredjeländer som meddelandet är riktat till. Kommissionen måste i synnerhet redogöra för väsentliga fakta och överväganden som ligger till grund för en sådan identifiering, ge länderna möjlighet att svara kommissionen och lämna bevis som vederlägger identifieringen eller, i tillämpliga fall, bifoga en handlingsplan för att förbättra situationen och information om åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. Kommissionen måste ge berörda tredjeländer tillräcklig tid att besvara meddelandet och rimlig tid för att avhjälpa situationen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 32 i IUU-förordningen måste kommissionen meddela tredjeländer att de kan komma att identifieras som icke-samarbetande länder. Ett sådant meddelande är av preliminär karaktär. Meddelandet bör baseras på kriterierna i artikel 31 i IUU-förordningen. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i nämnda förordning mot de tredjeländer som meddelandet är riktat till. Kommissionen måste i synnerhet redogöra för väsentliga fakta och överväganden som ligger till grund för en sådan identifiering, ge länderna möjlighet att svara kommissionen och lämna bevis som vederlägger identifieringen eller, i tillämpliga fall, bifoga en handlingsplan för att förbättra situationen och information om åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. Kommissionen måste ge berörda tredjeländer tillräcklig tid att besvara meddelandet och rimlig tid för att avhjälpa situationen.

| (4) | Enligt artikel 31 i IUU-förordningen ska kommissionen identifiera de länder den anser vara icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpningen av IUU-fiske. Ett tredjeland identifieras som icke-samarbetande tredjeland om det inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, hindra och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 31 i IUU-förordningen ska kommissionen identifiera de länder den anser vara icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpningen av IUU-fiske. Ett tredjeland identifieras som icke-samarbetande tredjeland om det inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, hindra och undanröja IUU-fiske.

| (5) | Identifieringen av icke-samarbetande tredjeländer bör bygga på en genomgång av all information som avses i artikel 31.2 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Identifieringen av icke-samarbetande tredjeländer bör bygga på en genomgång av all information som avses i artikel 31.2 i IUU-förordningen.

| (6) | I enlighet med artikel 33 i IUU-förordningen ska rådet upprätta en förteckning över icke-samarbetande länder. Bland annat i artikel 38 i IUU-förordningen anges vilka åtgärder som gäller för dessa länder. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 33 i IUU-förordningen ska rådet upprätta en förteckning över icke-samarbetande länder. Bland annat i artikel 38 i IUU-förordningen anges vilka åtgärder som gäller för dessa länder.

| (7) | Begreppen flaggstatsansvar och kuststatsansvar har stadigt ökat i betydelse i internationell fiskerilagstiftning och ses i dag som en skyldighet att visa tillbörlig aktsamhet (due diligence), dvs. en skyldighet att vidta bästa möjliga åtgärder och göra sitt yttersta för att förebygga olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, och inbegriper bl.a. en skyldighet att vidta nödvändiga förvaltnings- och tillsynsåtgärder för att se till att fiskefartyg som för landets flagg, landets medborgare eller fiskefartyg som fiskar i landets vatten inte ägnar sig åt verksamhet som strider mot föreskrifter om bevarande- och förvaltningsåtgärder gällande marina biologiska resurser, och vid fall av överträdelser samarbeta och samråda med andra stater i syfte att undersöka och vid behov utdöma påföljder som är tillräckliga för att avskräcka från överträdelser och som berövar lagöverträdarna vinningen av sin olagliga verksamhet. |
| --- | --- |

(7)

Begreppen flaggstatsansvar och kuststatsansvar har stadigt ökat i betydelse i internationell fiskerilagstiftning och ses i dag som en skyldighet att visa tillbörlig aktsamhet (due diligence), dvs. en skyldighet att vidta bästa möjliga åtgärder och göra sitt yttersta för att förebygga olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, och inbegriper bl.a. en skyldighet att vidta nödvändiga förvaltnings- och tillsynsåtgärder för att se till att fiskefartyg som för landets flagg, landets medborgare eller fiskefartyg som fiskar i landets vatten inte ägnar sig åt verksamhet som strider mot föreskrifter om bevarande- och förvaltningsåtgärder gällande marina biologiska resurser, och vid fall av överträdelser samarbeta och samråda med andra stater i syfte att undersöka och vid behov utdöma påföljder som är tillräckliga för att avskräcka från överträdelser och som berövar lagöverträdarna vinningen av sin olagliga verksamhet.

| (8) | Av tredjelandsflaggstater godkända fångstintyg accepteras om dessa flaggstater, i enlighet med artikel 20.1 i IUU-förordningen, meddelar kommissionen de förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som deras fiskefartyg måste följa. |
| --- | --- |

(8)

Av tredjelandsflaggstater godkända fångstintyg accepteras om dessa flaggstater, i enlighet med artikel 20.1 i IUU-förordningen, meddelar kommissionen de förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som deras fiskefartyg måste följa.

| (9) | Enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen måste kommissionen samarbeta administrativt med tredjeländer vid genomförandet av bestämmelserna i den förordningen. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen måste kommissionen samarbeta administrativt med tredjeländer vid genomförandet av bestämmelserna i den förordningen.

2.   FÖRFARANDE FÖR UNIONEN KOMORERNA

| (10) | Unionen Komorerna (nedan kallad Komorerna) har inte lämnat något meddelande till kommissionen i egenskap av flaggstat i enlighet med artikel 20 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(10)

Unionen Komorerna (nedan kallad Komorerna) har inte lämnat något meddelande till kommissionen i egenskap av flaggstat i enlighet med artikel 20 i IUU-förordningen.

| (11) | Kommissionen besökte Komorerna den 4–8 maj 2014, med stöd av EU:s delegation för Mauritius, Komorerna och Seychellerna, inom ramen för det administrativa samarbete som föreskrivs i artikel 20.4 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen besökte Komorerna den 4–8 maj 2014, med stöd av EU:s delegation för Mauritius, Komorerna och Seychellerna, inom ramen för det administrativa samarbete som föreskrivs i artikel 20.4 i IUU-förordningen.

| (12) | Syftet med besöket var att kontrollera uppgifter om Komorernas förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och föreskrifter om bevarande- och förvaltningsåtgärder som deras fiskefartyg måste följa samt åtgärder vidtagna av Komorerna när landet genomfört sina åtaganden i bekämpningen av/kampen mot IUU-fiske och uppfyllt sina förpliktelser vad gäller genomförandet av EU:s fångstcertifieringssystem. |
| --- | --- |

(12)

Syftet med besöket var att kontrollera uppgifter om Komorernas förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och föreskrifter om bevarande- och förvaltningsåtgärder som deras fiskefartyg måste följa samt åtgärder vidtagna av Komorerna när landet genomfört sina åtaganden i bekämpningen av/kampen mot IUU-fiske och uppfyllt sina förpliktelser vad gäller genomförandet av EU:s fångstcertifieringssystem.

| (13) | Slutrapporten från besöket sändes till Komorerna den 3 juni 2015. Kommissionen konstaterade vid sitt besök att inga eller nästan inga framsteg hade gjorts vad gäller de allvarliga brister som Komorerna lovade att åtgärda i oktober 2011 (2). |
| --- | --- |

(13)

Slutrapporten från besöket sändes till Komorerna den 3 juni 2015. Kommissionen konstaterade vid sitt besök att inga eller nästan inga framsteg hade gjorts vad gäller de allvarliga brister som Komorerna lovade att åtgärda i oktober 2011 (2).

| (14) | Komorerna lämnade inte några kommentarer till slutrapporten. |
| --- | --- |

(14)

Komorerna lämnade inte några kommentarer till slutrapporten.

| (15) | Komorerna är medlem i tonfiskkommissionen för Indiska oceanen (IOTC) och fiskerikommissionen för sydvästra Indiska oceanen (SWIOFC). Komorerna ratificerade Förenta nationernas havsrättkonvention (nedan kallad Unclos) 1982. |
| --- | --- |

(15)

Komorerna är medlem i tonfiskkommissionen för Indiska oceanen (IOTC) och fiskerikommissionen för sydvästra Indiska oceanen (SWIOFC). Komorerna ratificerade Förenta nationernas havsrättkonvention (nedan kallad Unclos) 1982.

| (16) | Europeiska unionen och Komorerna har ingått ett partnerskapsavtal om fiske som för närvarande är i kraft (3). |
| --- | --- |

(16)

Europeiska unionen och Komorerna har ingått ett partnerskapsavtal om fiske som för närvarande är i kraft (3).

| (17) | För att utvärdera hur Komorerna fullgör sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat enligt de internationella avtal som nämns i skäl 15 och de skyldigheter som fastställs av relevanta regionala fiskeriorganisationer som nämns i samma skäl har kommissionen samlat in och analyserat all information den ansåg nödvändig för ändamålet. Gällande interna regelverk för Komorernas fiskeriförvaltning är föreskrifterna om fiske och vattenbruk i lag nr 07-011/AU av den 29 augusti 2007 samt ett antal ministeriella avtal. |
| --- | --- |

(17)

För att utvärdera hur Komorerna fullgör sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat enligt de internationella avtal som nämns i skäl 15 och de skyldigheter som fastställs av relevanta regionala fiskeriorganisationer som nämns i samma skäl har kommissionen samlat in och analyserat all information den ansåg nödvändig för ändamålet. Gällande interna regelverk för Komorernas fiskeriförvaltning är föreskrifterna om fiske och vattenbruk i lag nr 07-011/AU av den 29 augusti 2007 samt ett antal ministeriella avtal.

| (18) | Kommissionen har också använt information från tillgängliga data som offentliggjorts av relevanta regionala fiskeriorganisationer samt offentligt tillgänglig information. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen har också använt information från tillgängliga data som offentliggjorts av relevanta regionala fiskeriorganisationer samt offentligt tillgänglig information.

3.   MÖJLIGHETEN ATT KOMORERNA IDENTIFIERAS SOM ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (19) | Kommissionen har analyserat Komorerna skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat i enlighet med artikel 31.3 i IUU-förordningen. I samband med granskningen har kommissionen tagit hänsyn till kriterierna i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen har analyserat Komorerna skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat i enlighet med artikel 31.3 i IUU-förordningen. I samband med granskningen har kommissionen tagit hänsyn till kriterierna i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen.

3.1   Återkommande IUU-fiske – upprepad förekomst av IUU-fartyg och IUU-handel och åtgärder som vidtagits med anledning av detta (artikel 31.4 i IUU-förordningen)

| (20) | På grundval av allmänt tillgängliga uppgifter samt uppgifter som samlats in av kommissionen och uppgifter från de komoriska myndigheterna har kommissionen funnit belägg för att cirka 20 komoriska fartyg har bedrivit olagligt, orapporterat fiske under åren 2010–2015. |
| --- | --- |

(20)

På grundval av allmänt tillgängliga uppgifter samt uppgifter som samlats in av kommissionen och uppgifter från de komoriska myndigheterna har kommissionen funnit belägg för att cirka 20 komoriska fartyg har bedrivit olagligt, orapporterat fiske under åren 2010–2015.

| (21) | Kommissionen har fastställt att cirka 20 komoriska fartyg fiskar utanför Komorernas exklusiva ekonomiska zon, utan tillstånd från de komoriska myndigheterna. Detta strider mot rekommendationerna i punkt 45 i den internationella handlingsplanen för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IPOA IUU (4)) och punkt 8.2.2 i FAO:s uppförandekod, enligt vilken flaggstater ska se till att fartyg som har rätt att föra deras flagg och som fiskar utanför dessa vatten ska ha ett giltigt tillstånd. Det utgör också en underlåtenhet att följa rekommendationerna i punkterna 29 och 30 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå (5). |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen har fastställt att cirka 20 komoriska fartyg fiskar utanför Komorernas exklusiva ekonomiska zon, utan tillstånd från de komoriska myndigheterna. Detta strider mot rekommendationerna i punkt 45 i den internationella handlingsplanen för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IPOA IUU (4)) och punkt 8.2.2 i FAO:s uppförandekod, enligt vilken flaggstater ska se till att fartyg som har rätt att föra deras flagg och som fiskar utanför dessa vatten ska ha ett giltigt tillstånd. Det utgör också en underlåtenhet att följa rekommendationerna i punkterna 29 och 30 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå (5).

| (22) | Enligt offentligt tillgänglig information rapporteras två komoriska fartyg även ha företagit en omlastning till havs utanför Västafrikas kust 2014 (6). Allt detta ägde rum utan tillstånd från de komoriska myndigheterna. Bristen på kontroll från Komorernas sida står i strid med punkt 49 i IPOA IUU, enligt vilken flaggstaterna ska se till att alla deras fartyg som deltar i omlastning ska ha ett förhandstillstånd utfärdat av flaggstaten, och avge rapport till de nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

(22)

Enligt offentligt tillgänglig information rapporteras två komoriska fartyg även ha företagit en omlastning till havs utanför Västafrikas kust 2014 (6). Allt detta ägde rum utan tillstånd från de komoriska myndigheterna. Bristen på kontroll från Komorernas sida står i strid med punkt 49 i IPOA IUU, enligt vilken flaggstaterna ska se till att alla deras fartyg som deltar i omlastning ska ha ett förhandstillstånd utfärdat av flaggstaten, och avge rapport till de nationella myndigheterna.

| (23) | De komoriska myndigheterna medgav dessutom att komoriska fartyg som fiskar utanför Komorernas exklusiva ekonomiska zon inte är föremål för några uppföljnings-, kontroll- eller övervakningsåtgärder. De rapporterar inte sin geografiska position till Komorernas centrum för fiskerikontroll eller någon annan information till de komoriska myndigheterna, såsom fångstuppgifter eller information om landning av fångster eller omlastningar. Genom denna underlåtenhet bryter Komorerna mot artikel 94.1 och 94.2 i Unclos, enligt vilken varje stat ska utöva faktisk jurisdiktion och kontroll över fartyg som för dess flagg. Detta strider även mot rekommendationen i punkt 24 i IPOA IUU, där en skyldighet föreskrivs om fullständig och verkningsfull kontroll av fiskeverksamheten, och punkt 35 i IPOA IUU, enligt vilken flaggstater före registreringen av fartyg bör se till den kan utöva sitt ansvar för att säkerställa att fartyget inte bedriver IUU-fiske. Detta strider också mot punkterna 31, 32 och 33 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå, enligt vilka flaggstater är skyldiga att genomföra kontrollordningar över sina fartyg och inrätta system för efterlevnad som bl.a. innefattar kapacitet att upptäcka och vidta tillsynsåtgärder mot överträdelser av gällande lagar, förordningar och internationella föreskrifter om bevarande- och förvaltningsåtgärder. Det är på grund av dessa brister avslutningsvis troligt att nämnda fartyg kan bedriva olaglig verksamhet och att deras fångster aldrig anmäls. |
| --- | --- |

(23)

De komoriska myndigheterna medgav dessutom att komoriska fartyg som fiskar utanför Komorernas exklusiva ekonomiska zon inte är föremål för några uppföljnings-, kontroll- eller övervakningsåtgärder. De rapporterar inte sin geografiska position till Komorernas centrum för fiskerikontroll eller någon annan information till de komoriska myndigheterna, såsom fångstuppgifter eller information om landning av fångster eller omlastningar. Genom denna underlåtenhet bryter Komorerna mot artikel 94.1 och 94.2 i Unclos, enligt vilken varje stat ska utöva faktisk jurisdiktion och kontroll över fartyg som för dess flagg. Detta strider även mot rekommendationen i punkt 24 i IPOA IUU, där en skyldighet föreskrivs om fullständig och verkningsfull kontroll av fiskeverksamheten, och punkt 35 i IPOA IUU, enligt vilken flaggstater före registreringen av fartyg bör se till den kan utöva sitt ansvar för att säkerställa att fartyget inte bedriver IUU-fiske. Detta strider också mot punkterna 31, 32 och 33 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå, enligt vilka flaggstater är skyldiga att genomföra kontrollordningar över sina fartyg och inrätta system för efterlevnad som bl.a. innefattar kapacitet att upptäcka och vidta tillsynsåtgärder mot överträdelser av gällande lagar, förordningar och internationella föreskrifter om bevarande- och förvaltningsåtgärder. Det är på grund av dessa brister avslutningsvis troligt att nämnda fartyg kan bedriva olaglig verksamhet och att deras fångster aldrig anmäls.

| (24) | Mot bakgrund av uttalanden från komoriska myndigheter konstaterade kommissionen att förteckningen över fartyg som för komorisk flagg inte är konsoliderad. Fiskerimyndigheten saknar specifik information om komoriska fartyg som fiskar utanför Komorernas exklusiva ekonomiska zon, medan fartygsregistreringsmyndigheten endast har partiella uppgifter om det komoriska registrets status. I strid med rekommendationerna i punkt 40 i IPOA IUU och punkt 19 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå brister det i samarbetet och informationsutbytet mellan fartygsregistreringsmyndigheten och fiskemyndigheten. Genom denna underlåtenhet bryter Komorerna även mot artikel 94.2 b i Unclos. Landet följer heller inte rekommendationen i punkt 42 i IPOA IUU, enligt vilken varje medlemsstat ska föra fartygsregister som innehåller namn och närmare uppgifter om fartyg som för dess flagg. |
| --- | --- |

(24)

Mot bakgrund av uttalanden från komoriska myndigheter konstaterade kommissionen att förteckningen över fartyg som för komorisk flagg inte är konsoliderad. Fiskerimyndigheten saknar specifik information om komoriska fartyg som fiskar utanför Komorernas exklusiva ekonomiska zon, medan fartygsregistreringsmyndigheten endast har partiella uppgifter om det komoriska registrets status. I strid med rekommendationerna i punkt 40 i IPOA IUU och punkt 19 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå brister det i samarbetet och informationsutbytet mellan fartygsregistreringsmyndigheten och fiskemyndigheten. Genom denna underlåtenhet bryter Komorerna även mot artikel 94.2 b i Unclos. Landet följer heller inte rekommendationen i punkt 42 i IPOA IUU, enligt vilken varje medlemsstat ska föra fartygsregister som innehåller namn och närmare uppgifter om fartyg som för dess flagg.

| (25) | Bristen på internt samarbete som beskrivs i skäl 24 strider mot det åtagande som de komoriska myndigheterna gjorde till EU i oktober 2011 om att åstadkomma ett närmare samarbete mellan fartygsregistreringsmyndigheten och fiskerimyndigheten (7). |
| --- | --- |

(25)

Bristen på internt samarbete som beskrivs i skäl 24 strider mot det åtagande som de komoriska myndigheterna gjorde till EU i oktober 2011 om att åstadkomma ett närmare samarbete mellan fartygsregistreringsmyndigheten och fiskerimyndigheten (7).

| (26) | Avsaknaden av samarbete mellan de två myndigheterna minskar Komorernas förmåga att övervaka sin fiskeflottas storlek och kapacitet och ger olagliga aktörer möjlighet att verka under komorisk flagg utan att upptäckas. |
| --- | --- |

(26)

Avsaknaden av samarbete mellan de två myndigheterna minskar Komorernas förmåga att övervaka sin fiskeflottas storlek och kapacitet och ger olagliga aktörer möjlighet att verka under komorisk flagg utan att upptäckas.

| (27) | Kommissionen har konstaterat att bristen på samarbete mellan de två myndigheterna förvärras genom att privata offshore-företag deltar i registreringsförfarandet och ansvarar för att rekrytera fartyg till registringskontoret och själva kan utfärda tillfälliga registreringsbevis. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen har konstaterat att bristen på samarbete mellan de två myndigheterna förvärras genom att privata offshore-företag deltar i registreringsförfarandet och ansvarar för att rekrytera fartyg till registringskontoret och själva kan utfärda tillfälliga registreringsbevis.

| (28) | Vidare konsulterar fartygsregistreringsmyndigheten inte de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas förteckningar över IUU-fartyg före registreringen av ett fartyg som avser att fiska utanför Komorernas exklusiva ekonomiska zon. Detta strider mot punkt 36 i IPOA IUU, enligt vilken flaggstaterna bör undvika att låta fartyg, som tidigare visat prov på bristande efterlevnad, föra deras flagg. Detta tyder även på att stabila registreringsförfaranden behöver tas fram och att risken för IUU-fiskeverksamhet är stor i den komoriska fiskeflottan. |
| --- | --- |

(28)

Vidare konsulterar fartygsregistreringsmyndigheten inte de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas förteckningar över IUU-fartyg före registreringen av ett fartyg som avser att fiska utanför Komorernas exklusiva ekonomiska zon. Detta strider mot punkt 36 i IPOA IUU, enligt vilken flaggstaterna bör undvika att låta fartyg, som tidigare visat prov på bristande efterlevnad, föra deras flagg. Detta tyder även på att stabila registreringsförfaranden behöver tas fram och att risken för IUU-fiskeverksamhet är stor i den komoriska fiskeflottan.

| (29) | På grundval av den information som samlades in under besöket i Komorerna i maj 2015 konstaterade kommissionen också att tre komoriska fartyg hade tillstånd att fiska i Komorernas vatten utan att vara utrustade med fartygsövervakningssystem (VMS) eller att ha observatör ombord. Detta strider mot artikel 94.1 och 94.2 i Unclos. Landet följer heller inte punkt 24 i IPOA IUU. Dessa fartyg meddelade heller inte Komorernas myndigheter inom föreskriven tid mängden fisk ombord före landning av fångsten i Komorerna. Detta strider mot punkt 55 i IPOA IUU, enligt vilken en stat innan den ger fartyg hamntillträde bör kräva att de i rimlig tid i förväg bl.a. ska anmäla sin ankomst, uppgifter om sin fiskeresa och vilka kvantiteter fisk som finns ombord, allt för att kunna utröna huruvida fartyget kan ha deltagit i eller stött IUU-fiske. Denna situation innebär att inga garantier kan ges för att produkter från dessa fartyg inte härstammar från IUU-fiske. |
| --- | --- |

(29)

På grundval av den information som samlades in under besöket i Komorerna i maj 2015 konstaterade kommissionen också att tre komoriska fartyg hade tillstånd att fiska i Komorernas vatten utan att vara utrustade med fartygsövervakningssystem (VMS) eller att ha observatör ombord. Detta strider mot artikel 94.1 och 94.2 i Unclos. Landet följer heller inte punkt 24 i IPOA IUU. Dessa fartyg meddelade heller inte Komorernas myndigheter inom föreskriven tid mängden fisk ombord före landning av fångsten i Komorerna. Detta strider mot punkt 55 i IPOA IUU, enligt vilken en stat innan den ger fartyg hamntillträde bör kräva att de i rimlig tid i förväg bl.a. ska anmäla sin ankomst, uppgifter om sin fiskeresa och vilka kvantiteter fisk som finns ombord, allt för att kunna utröna huruvida fartyget kan ha deltagit i eller stött IUU-fiske. Denna situation innebär att inga garantier kan ges för att produkter från dessa fartyg inte härstammar från IUU-fiske.

| (30) | I enlighet med artikel 31.4 b i IUU-förordningen undersökte kommissionen även Komorernas åtgärder beträffande IUU-fiskeriprodukters tillträde till landets marknad. |
| --- | --- |

(30)

I enlighet med artikel 31.4 b i IUU-förordningen undersökte kommissionen även Komorernas åtgärder beträffande IUU-fiskeriprodukters tillträde till landets marknad.

| (31) | Mot bakgrund av lägesbeskrivningen i skälen 22, 23 och 25 hindras fiskens eller fiskeriprodukternas spårbarhet av bristande uppföljning, kontroll och övervakning, det komoriska registrets status, och det bristande samarbetet mellan fartygsregistreringsmyndigheter och fiskerimyndigheter. |
| --- | --- |

(31)

Mot bakgrund av lägesbeskrivningen i skälen 22, 23 och 25 hindras fiskens eller fiskeriprodukternas spårbarhet av bristande uppföljning, kontroll och övervakning, det komoriska registrets status, och det bristande samarbetet mellan fartygsregistreringsmyndigheter och fiskerimyndigheter.

| (32) | På grundval av uppgifter från de komoriska myndigheterna kan det konstateras att komoriska fartyg med tillstånd att fiska i landets exklusiva ekonomiska zon har använt loggböcker utarbetade av ekonomiska aktörer på lankesiska språk. Komoriska inspektörer förstår inte dessa språk. Enligt den information som samlades in under besöket i Komorerna i maj 2015 hade de komoriska myndigheterna ännu inte slutfört arbetet med en ny loggboksmodell. Spårbarheten kan inte garanteras via loggböcker som utarbetats på ett språk som inte förstås av de komoriska inspektörerna. Denna situation hindrar också insyn och strider mot punkt 24 i IPOA IUU och punkt 33 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå som föreskriver en skyldighet att företa en fullständig och effektiv kontroll av fiskeverksamheten från det att den inleds, via landningshamnen och vidare till slutdestinationen. Detta strider också mot punkt 71 i IPOA IUU, enligt vilken staterna bör vidta åtgärder för att öka insynen på sina marknader så att fisk eller fiskeriprodukter kan spåras. |
| --- | --- |

(32)

På grundval av uppgifter från de komoriska myndigheterna kan det konstateras att komoriska fartyg med tillstånd att fiska i landets exklusiva ekonomiska zon har använt loggböcker utarbetade av ekonomiska aktörer på lankesiska språk. Komoriska inspektörer förstår inte dessa språk. Enligt den information som samlades in under besöket i Komorerna i maj 2015 hade de komoriska myndigheterna ännu inte slutfört arbetet med en ny loggboksmodell. Spårbarheten kan inte garanteras via loggböcker som utarbetats på ett språk som inte förstås av de komoriska inspektörerna. Denna situation hindrar också insyn och strider mot punkt 24 i IPOA IUU och punkt 33 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå som föreskriver en skyldighet att företa en fullständig och effektiv kontroll av fiskeverksamheten från det att den inleds, via landningshamnen och vidare till slutdestinationen. Detta strider också mot punkt 71 i IPOA IUU, enligt vilken staterna bör vidta åtgärder för att öka insynen på sina marknader så att fisk eller fiskeriprodukter kan spåras.

| (33) | Påminnas ska att det av skäl 23 framgår att komoriska fartyg som fiskar utanför Komorernas exklusiva ekonomiska zon inte på något vis kontrolleras av de komoriska myndigheterna. Dessa fartyg har inga loggböcker avsedda för komoriska myndigheter och informerar inte komoriska myndigheter om sin fiskeverksamhet eller om landningar och omlastningar av fångster. Detta strider mot artikel 94 i Unclos och motsvarar heller inte rekommendationerna i punkterna 24 och 35 i IPOA IUU och punkt 33 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå, eftersom spårbarheten för fisk eller fiskeriprodukter från dessa fartyg inte kan garanteras. |
| --- | --- |

(33)

Påminnas ska att det av skäl 23 framgår att komoriska fartyg som fiskar utanför Komorernas exklusiva ekonomiska zon inte på något vis kontrolleras av de komoriska myndigheterna. Dessa fartyg har inga loggböcker avsedda för komoriska myndigheter och informerar inte komoriska myndigheter om sin fiskeverksamhet eller om landningar och omlastningar av fångster. Detta strider mot artikel 94 i Unclos och motsvarar heller inte rekommendationerna i punkterna 24 och 35 i IPOA IUU och punkt 33 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå, eftersom spårbarheten för fisk eller fiskeriprodukter från dessa fartyg inte kan garanteras.

| (34) | Enligt punkterna 11.2 och 11.3 i FAO:s uppförandekod bör den internationella handeln med fisk och fiskeriprodukter inte äventyra hållbar utveckling av fisket och bör baseras på transparenta åtgärder samt på transparenta, enkla och begripliga lagar och andra författningar och administrativa förfaranden. Dessutom föreskriver punkt 11.1.11 i FAO:s uppförandekod att staterna bör se till att internationell och inhemsk handel med fisk och fiskeriprodukter överensstämmer med sund bevarande- och förvaltningspraxis genom bättre identifiering av ursprunget för den fisk och de fiskeriprodukter som saluförs. I IPOA IUU lämnas vägledning om internationellt överenskomna marknadsrelaterade åtgärder (punkterna 65–76) som stöder minskning eller eliminering av handeln med fisk och fiskeriprodukter som kommer från IUU-fiske. |
| --- | --- |

(34)

Enligt punkterna 11.2 och 11.3 i FAO:s uppförandekod bör den internationella handeln med fisk och fiskeriprodukter inte äventyra hållbar utveckling av fisket och bör baseras på transparenta åtgärder samt på transparenta, enkla och begripliga lagar och andra författningar och administrativa förfaranden. Dessutom föreskriver punkt 11.1.11 i FAO:s uppförandekod att staterna bör se till att internationell och inhemsk handel med fisk och fiskeriprodukter överensstämmer med sund bevarande- och förvaltningspraxis genom bättre identifiering av ursprunget för den fisk och de fiskeriprodukter som saluförs. I IPOA IUU lämnas vägledning om internationellt överenskomna marknadsrelaterade åtgärder (punkterna 65–76) som stöder minskning eller eliminering av handeln med fisk och fiskeriprodukter som kommer från IUU-fiske.

| (35) | På grundval av de uppgifter som inhämtats av kommissionen samt på uttalandena av de komoriska myndigheterna återstår ännu uppgiften att skapa ett solitt spårbarhets- och certifieringssystem, och detta trots att bearbetningsanläggningar byggs i Komorerna. Denna situation ökar också risken för att IUU-fiskeprodukter kan komma att bearbetas och blir föremål för handel via Komorerna. |
| --- | --- |

(35)

På grundval av de uppgifter som inhämtats av kommissionen samt på uttalandena av de komoriska myndigheterna återstår ännu uppgiften att skapa ett solitt spårbarhets- och certifieringssystem, och detta trots att bearbetningsanläggningar byggs i Komorerna. Denna situation ökar också risken för att IUU-fiskeprodukter kan komma att bearbetas och blir föremål för handel via Komorerna.

| (36) | Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Komorerna, har det, i kraft av artikel 31.3 och 31.4 a–b i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta land har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- och marknadsstat vad gäller IUU-fartyg och IUU-fiske som bedrivits eller fått stöd av fiskefartyg som för landets flagg eller av landets medborgare, samt att hindra IUU-fiskeprodukters tillträde till dess marknad. |
| --- | --- |

(36)

Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Komorerna, har det, i kraft av artikel 31.3 och 31.4 a–b i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta land har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- och marknadsstat vad gäller IUU-fartyg och IUU-fiske som bedrivits eller fått stöd av fiskefartyg som för landets flagg eller av landets medborgare, samt att hindra IUU-fiskeprodukters tillträde till dess marknad.

3.2   Underlåtenhet att samarbeta och sköta tillsyn (artikel 31.5 i IUU-förordningen)

| (37) | I enlighet med artikel 31.5 a har kommissionen analyserat sitt samarbete med Komorerna för att se om landet reellt samarbetat genom att besvara förfrågningar, komma med synpunkter och utreda frågor rörande IUU-fiske och relaterad verksamhet. |
| --- | --- |

(37)

I enlighet med artikel 31.5 a har kommissionen analyserat sitt samarbete med Komorerna för att se om landet reellt samarbetat genom att besvara förfrågningar, komma med synpunkter och utreda frågor rörande IUU-fiske och relaterad verksamhet.

| (38) | Komorernas fiskerimyndigheter var visserligen i allmänhet samarbetsvilliga under besöket, men de komoriska fiskerimyndigheterna besvarade inte uppföljande förfrågningar om information. Kommissionen har konstaterat att denna underlåtenhet att samarbeta förvärras av det komoriska registrets status och den brist, som beskrivs i avsnitt 3.1, på samarbete mellan fartygsregistreringsmyndigheter och fiskerimyndigheter. |
| --- | --- |

(38)

Komorernas fiskerimyndigheter var visserligen i allmänhet samarbetsvilliga under besöket, men de komoriska fiskerimyndigheterna besvarade inte uppföljande förfrågningar om information. Kommissionen har konstaterat att denna underlåtenhet att samarbeta förvärras av det komoriska registrets status och den brist, som beskrivs i avsnitt 3.1, på samarbete mellan fartygsregistreringsmyndigheter och fiskerimyndigheter.

| (39) | Såsom påpekas i skäl 25 borde dessutom bristen på samarbete mellan de båda ovanstående myndigheterna ha åtgärdats genom det åtagande som Komorerna gjorde i oktober 2011 om att upprätta ett närmare samarbete mellan dessa myndigheter (8). Såsom konstaterats i avsnitt 3.1 har få eller inga framsteg uppnåtts vad gäller denna kritiska svaghet och Komorerna har inte uppfyllt sitt åtagande. |
| --- | --- |

(39)

Såsom påpekas i skäl 25 borde dessutom bristen på samarbete mellan de båda ovanstående myndigheterna ha åtgärdats genom det åtagande som Komorerna gjorde i oktober 2011 om att upprätta ett närmare samarbete mellan dessa myndigheter (8). Såsom konstaterats i avsnitt 3.1 har få eller inga framsteg uppnåtts vad gäller denna kritiska svaghet och Komorerna har inte uppfyllt sitt åtagande.

| (40) | Under kommissionens besök i maj 2015 informerade de komoriska myndigheterna kommissionen om att de inte var i stånd att visa upp den sjöfartslag som höll på att antas. Sedan dess har kommissionen varken informerats om att texten har antagits eller tagit emot någon kopia. |
| --- | --- |

(40)

Under kommissionens besök i maj 2015 informerade de komoriska myndigheterna kommissionen om att de inte var i stånd att visa upp den sjöfartslag som höll på att antas. Sedan dess har kommissionen varken informerats om att texten har antagits eller tagit emot någon kopia.

| (41) | De komoriska myndigheterna uppmanades dessutom att till kommissionen överlämna en förteckning över Komorernas fiskefartyg och fiskerelaterade fartyg. Kommissionen har inte erhållit någon kopia av denna förteckning. |
| --- | --- |

(41)

De komoriska myndigheterna uppmanades dessutom att till kommissionen överlämna en förteckning över Komorernas fiskefartyg och fiskerelaterade fartyg. Kommissionen har inte erhållit någon kopia av denna förteckning.

| (42) | Inom ramen för den övergripande bedömningen av hur väl Komorerna fullgör sina skyldigheter som flaggstat har kommissionen också analyserat om landet samarbetar med andra flaggstater i kampen mot IUU-fiske. |
| --- | --- |

(42)

Inom ramen för den övergripande bedömningen av hur väl Komorerna fullgör sina skyldigheter som flaggstat har kommissionen också analyserat om landet samarbetar med andra flaggstater i kampen mot IUU-fiske.

| (43) | Kommissionen har konstaterat att även om Komorerna samarbetar med länderna i Indiska oceanen sker det inte något samarbete med tredjeländer utanför den region där komoriska fartyg fiskar. Såsom förklaras i skäl 24 kan denna brist på samarbete bero på att de komoriska myndigheterna har föga eller ingen information om de berörda fartygen. Denna situation, som accentuerar resultaten i avsnitt 3.1, innebär en underlåtelse att följa rekommendationen i punkt 28 i IPOA IUU enligt vilken staterna bör samordna sin verksamhet och samarbeta i kampen mot IUU-fiske. Detta innebär även en underlåtelse att följa punkt 31 i IPOA IUU, enligt vilken flaggstater bör överväga att ingå avtal eller överenskommelser med andra stater och även samarbeta på annat sätt för att genomföra gällande lagar och bevarande- och förvaltningsåtgärder eller bestämmelser som har antagits på nationell, regional eller global nivå. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen har konstaterat att även om Komorerna samarbetar med länderna i Indiska oceanen sker det inte något samarbete med tredjeländer utanför den region där komoriska fartyg fiskar. Såsom förklaras i skäl 24 kan denna brist på samarbete bero på att de komoriska myndigheterna har föga eller ingen information om de berörda fartygen. Denna situation, som accentuerar resultaten i avsnitt 3.1, innebär en underlåtelse att följa rekommendationen i punkt 28 i IPOA IUU enligt vilken staterna bör samordna sin verksamhet och samarbeta i kampen mot IUU-fiske. Detta innebär även en underlåtelse att följa punkt 31 i IPOA IUU, enligt vilken flaggstater bör överväga att ingå avtal eller överenskommelser med andra stater och även samarbeta på annat sätt för att genomföra gällande lagar och bevarande- och förvaltningsåtgärder eller bestämmelser som har antagits på nationell, regional eller global nivå.

| (44) | I enlighet med artikel 31.5 b undersökte kommissionen befintliga tillsynsåtgärder för att förhindra, motverka och undanröja IUU-fiske i Komorerna. |
| --- | --- |

(44)

I enlighet med artikel 31.5 b undersökte kommissionen befintliga tillsynsåtgärder för att förhindra, motverka och undanröja IUU-fiske i Komorerna.

| (45) | Kommissionen konstaterade att de komoriska myndigheterna inte hade rapporterat några åtgärder med avseende på de fartyg som omnämns i skäl 23 och som bl.a. genomfört en omlastning till havs utanför Västafrikas kust 2014. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen konstaterade att de komoriska myndigheterna inte hade rapporterat några åtgärder med avseende på de fartyg som omnämns i skäl 23 och som bl.a. genomfört en omlastning till havs utanför Västafrikas kust 2014.

| (46) | Med beaktande av den information som anges i skälen 21 och 23, och mot bakgrund av uttalandena från Komorerna, konstaterade kommissionen att de komoriska myndigheterna var medvetna om att komoriskflaggade fartyg i strid med Komorernas gällande lagstiftning och krav fiskade utanför Komorernas exklusiva ekonomiska zon och landade fångster i Västafrika och Asien. Kommissionen konstaterade dock att de komoriska myndigheterna inte hade vidtagit tillsynsåtgärder med avseende på dessa fartyg. |
| --- | --- |

(46)

Med beaktande av den information som anges i skälen 21 och 23, och mot bakgrund av uttalandena från Komorerna, konstaterade kommissionen att de komoriska myndigheterna var medvetna om att komoriskflaggade fartyg i strid med Komorernas gällande lagstiftning och krav fiskade utanför Komorernas exklusiva ekonomiska zon och landade fångster i Västafrika och Asien. Kommissionen konstaterade dock att de komoriska myndigheterna inte hade vidtagit tillsynsåtgärder med avseende på dessa fartyg.

| (47) | Kommissionen konstaterade under sitt besök i maj 2015 att merparten av den komoriska fiskeflottan inte överför VMS-uppgifter till de komoriska myndigheterna. Denna situation exponerar myndigheternas oförmåga att övervaka komoriska fartyg och undergräver myndigheternas förmåga att effektivt genomdriva de regler som är tillämpliga för de olika berörda områdena. Detta, i kombination med bristen på internt samarbete och samarbete med tredjeländer, skapar ett idealiskt klimat för framväxten av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen konstaterade under sitt besök i maj 2015 att merparten av den komoriska fiskeflottan inte överför VMS-uppgifter till de komoriska myndigheterna. Denna situation exponerar myndigheternas oförmåga att övervaka komoriska fartyg och undergräver myndigheternas förmåga att effektivt genomdriva de regler som är tillämpliga för de olika berörda områdena. Detta, i kombination med bristen på internt samarbete och samarbete med tredjeländer, skapar ett idealiskt klimat för framväxten av IUU-fiske.

| (48) | Den situation som avses i skälen 45–47 strider mot artikel 94 i Unclos. Den strider även mot rekommendationerna om tillsynsåtgärder mot IUU-fiske och påföljder för sådan verksamhet som är tillräckligt hårda för att effektivt förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske och beröva lagöverträdarna vinningen från sådant fiske, i enlighet med punkt 8.2.7 i FAO:s uppförandekod, punkt 21 i IPOA IUU och punkterna 31–33, 35 och 38 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå. |
| --- | --- |

(48)

Den situation som avses i skälen 45–47 strider mot artikel 94 i Unclos. Den strider även mot rekommendationerna om tillsynsåtgärder mot IUU-fiske och påföljder för sådan verksamhet som är tillräckligt hårda för att effektivt förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske och beröva lagöverträdarna vinningen från sådant fiske, i enlighet med punkt 8.2.7 i FAO:s uppförandekod, punkt 21 i IPOA IUU och punkterna 31–33, 35 och 38 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå.

| (49) | Vad gäller Komorernas fiskelagstiftning medgav de komoriska myndigheterna under kommissionens besök i maj 2015 att ytterligare tillämpningsföreskrifter måste utarbetas för lagen om fiske och vattenbruk så att överensstämmelse helt säkert uppnås mellan nationell lagstiftning och internationella och regionala tillämpliga regler. |
| --- | --- |

(49)

Vad gäller Komorernas fiskelagstiftning medgav de komoriska myndigheterna under kommissionens besök i maj 2015 att ytterligare tillämpningsföreskrifter måste utarbetas för lagen om fiske och vattenbruk så att överensstämmelse helt säkert uppnås mellan nationell lagstiftning och internationella och regionala tillämpliga regler.

| (50) | Komorernas lag om fiske och vattenbruk innefattar i sin definition av fiskefartyg dessutom inte fartyg som bedriver fiskerelaterad verksamhet. Även om den komoriska rättsliga ramen innefattar allvarliga överträdelser enligt internationell rätt saknar det komoriska regelverket en uttrycklig definition av IUU-fiske och föreskriver inte uttryckligen tillsynsåtgärder och sanktioner för medborgare som stöder eller bedriver IUU-fiske i enlighet med vad som anges i punkt 18 i IPOA IUU. Vad gäller sanktionssystemet bör det noteras att de böter som föreskrivs för industriellt fiske bygger på värdet av licensavgifterna. De kategorier av fiskelicenser som anges i Komorernas lagstiftning är begränsade till tonfiskarter. I de fall där en industriell fiskeflotta begår överträdelser genom att fiska efter bottenlevande och pelagiska arter saknas bötesbelopp, eftersom några licensavgifter inte finns fastställda. Denna situation gör Komorernas sanktionssystem mindre avskräckande. |
| --- | --- |

(50)

Komorernas lag om fiske och vattenbruk innefattar i sin definition av fiskefartyg dessutom inte fartyg som bedriver fiskerelaterad verksamhet. Även om den komoriska rättsliga ramen innefattar allvarliga överträdelser enligt internationell rätt saknar det komoriska regelverket en uttrycklig definition av IUU-fiske och föreskriver inte uttryckligen tillsynsåtgärder och sanktioner för medborgare som stöder eller bedriver IUU-fiske i enlighet med vad som anges i punkt 18 i IPOA IUU. Vad gäller sanktionssystemet bör det noteras att de böter som föreskrivs för industriellt fiske bygger på värdet av licensavgifterna. De kategorier av fiskelicenser som anges i Komorernas lagstiftning är begränsade till tonfiskarter. I de fall där en industriell fiskeflotta begår överträdelser genom att fiska efter bottenlevande och pelagiska arter saknas bötesbelopp, eftersom några licensavgifter inte finns fastställda. Denna situation gör Komorernas sanktionssystem mindre avskräckande.

| (51) | Komorerna har dessutom inte någon nationell inspektionsplan för att säkerställa en enhetlig politik när det gäller kontrollen av den komoriska fiskeflottans verksamhet. Med tanke på den komoriska fiskeflottans storlek och dess utvecklingsutsikter (9) har Komorerna inte tillräckligt många observatörer. |
| --- | --- |

(51)

Komorerna har dessutom inte någon nationell inspektionsplan för att säkerställa en enhetlig politik när det gäller kontrollen av den komoriska fiskeflottans verksamhet. Med tanke på den komoriska fiskeflottans storlek och dess utvecklingsutsikter (9) har Komorerna inte tillräckligt många observatörer.

| (52) | Komorerna har en låg index för mänsklig utveckling och hamnade på plats 159 av 187 länder år 2013 (10) enligt FN:s index för mänsklig utveckling. I bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 (11) återfinns Komorerna i kategorin minst utvecklade länder, i linje med den förteckning över mottagare av offentligt bistånd som upprättats av OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) kommitté för utvecklingsbistånd den 1 januari 2015 (12). |
| --- | --- |

(52)

Komorerna har en låg index för mänsklig utveckling och hamnade på plats 159 av 187 länder år 2013 (10) enligt FN:s index för mänsklig utveckling. I bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 (11) återfinns Komorerna i kategorin minst utvecklade länder, i linje med den förteckning över mottagare av offentligt bistånd som upprättats av OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) kommitté för utvecklingsbistånd den 1 januari 2015 (12).

| (53) | Trots analysen i skäl 52 kan man utifrån de uppgifter som samlades in under kommissionens besök i maj 2015 inte anse att Komorerna saknar ekonomiska resurser. Snarare saknar landet de rättsliga och förvaltningsmässiga strukturer som krävs för att effektivt och ändamålsenligt fullgöra sina skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- och marknadsstat. |
| --- | --- |

(53)

Trots analysen i skäl 52 kan man utifrån de uppgifter som samlades in under kommissionens besök i maj 2015 inte anse att Komorerna saknar ekonomiska resurser. Snarare saknar landet de rättsliga och förvaltningsmässiga strukturer som krävs för att effektivt och ändamålsenligt fullgöra sina skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- och marknadsstat.

| (54) | Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Komorerna, har det i kraft av artikel 31.3 och 31.5 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta land inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt i fråga om samarbete och tillsynsåtgärder. |
| --- | --- |

(54)

Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Komorerna, har det i kraft av artikel 31.3 och 31.5 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta land inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt i fråga om samarbete och tillsynsåtgärder.

3.3   Underlåtenhet att tillämpa internationella regler (artikel 31.6 i IUU-förordningen)

| (55) | Komorerna ratificerade FN:s havsrättskonvention 1994 och är avtalsslutande part till IOTC och SWIOFC. |
| --- | --- |

(55)

Komorerna ratificerade FN:s havsrättskonvention 1994 och är avtalsslutande part till IOTC och SWIOFC.

| (56) | I enlighet med artikel 31.6 b har kommissionen analyserat all information rörande Komorernas status som avtalsslutande part i IOTC och SWIOFC. |
| --- | --- |

(56)

I enlighet med artikel 31.6 b har kommissionen analyserat all information rörande Komorernas status som avtalsslutande part i IOTC och SWIOFC.

| (57) | Med hjälp av uppgifter från IOTC:s efterlevnadsrapport angående Komorerna av den 23 mars 2015 (13) konstaterades flera upprepade efterlevnadsproblem 2014. Framför allt har Komorerna inte rapporterat nominella fångster av haj, enligt kraven i IOTC:s resolution 05/05, inte rapporterat fångster och fiskeansträngningar vad avser haj, enligt kraven i IOTC:s resolution 05/05, inte rapporterat storleksfrekvens vad avser haj, enligt kraven i IOTC:s resolution 05/05, inte rapporterat fångster och fiskeansträngningar för utländska notfartyg som fiskar i landets exklusiva ekonomiska zon, enligt kraven i IOTC:s resolution 10/02 och har inte inrättat något observatörsprogram för stickprovsurvalet avseende småskaligt fiske, enligt kraven i IOTC:s resolution 11/04. |
| --- | --- |

(57)

Med hjälp av uppgifter från IOTC:s efterlevnadsrapport angående Komorerna av den 23 mars 2015 (13) konstaterades flera upprepade efterlevnadsproblem 2014. Framför allt har Komorerna inte rapporterat nominella fångster av haj, enligt kraven i IOTC:s resolution 05/05, inte rapporterat fångster och fiskeansträngningar vad avser haj, enligt kraven i IOTC:s resolution 05/05, inte rapporterat storleksfrekvens vad avser haj, enligt kraven i IOTC:s resolution 05/05, inte rapporterat fångster och fiskeansträngningar för utländska notfartyg som fiskar i landets exklusiva ekonomiska zon, enligt kraven i IOTC:s resolution 10/02 och har inte inrättat något observatörsprogram för stickprovsurvalet avseende småskaligt fiske, enligt kraven i IOTC:s resolution 11/04.

| (58) | Icke-upprepade efterlevnadsproblem konstaterades också. Komorerna har inte rapporterat kustfiskets nominella fångster, enligt kraven i IOTC:s resolution 10/02, inte rapporterat kustfiskets fångster och fiskeansträngningar, enligt kraven i IOTC:s resolution 10/02 och har heller inte rapporterat storleksfrekvens för kustfisket, enligt kraven i IOTC:s resolution 10/02. |
| --- | --- |

(58)

Icke-upprepade efterlevnadsproblem konstaterades också. Komorerna har inte rapporterat kustfiskets nominella fångster, enligt kraven i IOTC:s resolution 10/02, inte rapporterat kustfiskets fångster och fiskeansträngningar, enligt kraven i IOTC:s resolution 10/02 och har heller inte rapporterat storleksfrekvens för kustfisket, enligt kraven i IOTC:s resolution 10/02.

| (59) | Komorernas problem med att följa IOTC:s regler visar på underlåtenhet att uppfylla sina skyldigheter som flaggstat enligt artikel 94 i Unclos. De visar också att Komorerna inte följer rekommendationerna i punkterna 31–33, 35 och 38 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationer samt punkt 24 i IPOA IUU. |
| --- | --- |

(59)

Komorernas problem med att följa IOTC:s regler visar på underlåtenhet att uppfylla sina skyldigheter som flaggstat enligt artikel 94 i Unclos. De visar också att Komorerna inte följer rekommendationerna i punkterna 31–33, 35 och 38 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationer samt punkt 24 i IPOA IUU.

| (60) | Med undantag för IOTC och SWIOFC är Komorerna inte avtalsslutande part i andra regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. Med tanke på strukturen hos den komoriska fiskeflotta, som inte bara är verksam i Indiska oceanen, urholkar dessa konstateranden Komorernas ansträngningar att fullgöra sina skyldigheter enligt Unclos, särskilt artiklarna 117 och 118. |
| --- | --- |

(60)

Med undantag för IOTC och SWIOFC är Komorerna inte avtalsslutande part i andra regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. Med tanke på strukturen hos den komoriska fiskeflotta, som inte bara är verksam i Indiska oceanen, urholkar dessa konstateranden Komorernas ansträngningar att fullgöra sina skyldigheter enligt Unclos, särskilt artiklarna 117 och 118.

| (61) | Med undantag av Unclos har Komorerna vidare inte ratificerat några andra internationella rättsliga instrument för fiskeriförvaltning. Med tanke på hur viktiga gränsöverskridande och långvandrande arter är för Komorerna, urholkar detta konstaterande landets strävan att uppfylla sina skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- och marknadsstat enligt Unclos, särskilt artiklarna 63 och 64. |
| --- | --- |

(61)

Med undantag av Unclos har Komorerna vidare inte ratificerat några andra internationella rättsliga instrument för fiskeriförvaltning. Med tanke på hur viktiga gränsöverskridande och långvandrande arter är för Komorerna, urholkar detta konstaterande landets strävan att uppfylla sina skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- och marknadsstat enligt Unclos, särskilt artiklarna 63 och 64.

| (62) | Trots att hamninfrastrukturen för fiske håller på att byggas ut i Komorerna har landet inte ratificerat FAO:s avtal om hamnstatsåtgärder från 2009. |
| --- | --- |

(62)

Trots att hamninfrastrukturen för fiske håller på att byggas ut i Komorerna har landet inte ratificerat FAO:s avtal om hamnstatsåtgärder från 2009.

| (63) | De internationella instrument som Komorerna har genomfört motsvarar inte rekommendationerna i punkt 11 i IPOA IUU, där staterna uppmanas att med högsta prioritet ratificera, godta och ansluta sig till FN:s avtal om genomförande av bestämmelserna i havsrättskonventionen om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (Unfsa) och FAO:s iakttagandeavtal. Landet följer heller inte punkt 14, enligt vilken staterna till fullo och effektivt bör genomföra uppförandekoden med därtill hörande internationella handlingsplaner. |
| --- | --- |

(63)

De internationella instrument som Komorerna har genomfört motsvarar inte rekommendationerna i punkt 11 i IPOA IUU, där staterna uppmanas att med högsta prioritet ratificera, godta och ansluta sig till FN:s avtal om genomförande av bestämmelserna i havsrättskonventionen om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (Unfsa) och FAO:s iakttagandeavtal. Landet följer heller inte punkt 14, enligt vilken staterna till fullo och effektivt bör genomföra uppförandekoden med därtill hörande internationella handlingsplaner.

| (64) | I strid med rekommendationerna i punkterna 25–27 i FAO:s internationella handlingsplan för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IPOA IUU) har Komorerna inte utarbetat någon nationell handlingsplan mot IUU-fiske. |
| --- | --- |

(64)

I strid med rekommendationerna i punkterna 25–27 i FAO:s internationella handlingsplan för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IPOA IUU) har Komorerna inte utarbetat någon nationell handlingsplan mot IUU-fiske.

| (65) | Såsom nämns i skäl 27 konstaterades vidare under kommissionens besök att handhavandet av Komorernas register delvis har delegerats till ett privat företag med säte utanför Komorerna. På grundval av information som kommissionen samlat in samt uttalanden från Komorerna har det kunnat fastställas att Komorerna underlåtit att se till att fartyg som för komorisk flagg har ett verkligt samband med landet. Detta strider mot artikel 91 i Unclos, enligt vilken ett verkligt samband ska föreligga mellan flaggstaten och dess fartyg. |
| --- | --- |

(65)

Såsom nämns i skäl 27 konstaterades vidare under kommissionens besök att handhavandet av Komorernas register delvis har delegerats till ett privat företag med säte utanför Komorerna. På grundval av information som kommissionen samlat in samt uttalanden från Komorerna har det kunnat fastställas att Komorerna underlåtit att se till att fartyg som för komorisk flagg har ett verkligt samband med landet. Detta strider mot artikel 91 i Unclos, enligt vilken ett verkligt samband ska föreligga mellan flaggstaten och dess fartyg.

| (66) | Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Komorerna, har det i kraft av artikel 31.3 och 31.6 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta land har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt vad gäller internationella regler, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(66)

Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Komorerna, har det i kraft av artikel 31.3 och 31.6 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta land har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt vad gäller internationella regler, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder.

3.4   Särskilda svårigheter för utvecklingsländer (artikel 31.7 i IUU-förordningen)

| (67) | Påminnas ska att Komorerna enligt FN:s index för mänsklig utveckling har ett lågt index och att landet 2013 hamnade på plats 159 bland 187 länder (14). Det bör vidare påpekas att Komorerna enligt förordning (EG) nr 1905/2006 återfinns i kategorin minst utvecklade länder, i linje med den mottagarförteckning som upprättats av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd den 1 januari 2015 (15). |
| --- | --- |

(67)

Påminnas ska att Komorerna enligt FN:s index för mänsklig utveckling har ett lågt index och att landet 2013 hamnade på plats 159 bland 187 länder (14). Det bör vidare påpekas att Komorerna enligt förordning (EG) nr 1905/2006 återfinns i kategorin minst utvecklade länder, i linje med den mottagarförteckning som upprättats av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd den 1 januari 2015 (15).

| (68) | Trots att vissa kapacitetssvårigheter generellt kan förekomma när det gäller uppföljning, kontroll och övervakning kan de specifika svårigheter som beror på Komorernas utvecklingsnivå inte motivera de brister som påtalats i tidigare avsnitt. Detta gäller särskilt statusen för Komorernas register och avsaknaden av kontroll, främst via VMS, av en del av Komorernas fiskeflotta, trots att landet har ett driftsdugligt centrum för fiskerikontroll och kan övervaka fisket i landets exklusiva ekonomiska zon. |
| --- | --- |

(68)

Trots att vissa kapacitetssvårigheter generellt kan förekomma när det gäller uppföljning, kontroll och övervakning kan de specifika svårigheter som beror på Komorernas utvecklingsnivå inte motivera de brister som påtalats i tidigare avsnitt. Detta gäller särskilt statusen för Komorernas register och avsaknaden av kontroll, främst via VMS, av en del av Komorernas fiskeflotta, trots att landet har ett driftsdugligt centrum för fiskerikontroll och kan övervaka fisket i landets exklusiva ekonomiska zon.

| (69) | Det förefaller som om de konstaterade svagheterna i första hand beror på förvaltningsmässiga brister som hindrar landet från att effektivt och ändamålsenligt fullgöra sina skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- och marknadsstat. Denna situation förvärras av den komoriska fiskeflottans obalanserade storlek och dess verksamhetsområde. |
| --- | --- |

(69)

Det förefaller som om de konstaterade svagheterna i första hand beror på förvaltningsmässiga brister som hindrar landet från att effektivt och ändamålsenligt fullgöra sina skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- och marknadsstat. Denna situation förvärras av den komoriska fiskeflottans obalanserade storlek och dess verksamhetsområde.

| (70) | Noteras bör också att EU och Komorerna har undertecknat ett partnerskapsavtal om fiske (16). Det nuvarande protokollet (17) till detta avtal innehåller ekonomiskt sektorsstöd i den ersättning som utbetalas till Komorerna. Syftet med det sektorsstödet är att främja en hållbar utveckling av fisket genom utökad administrations- och forskningskapacitet med fokus på hållbar fiskeriförvaltning, uppföljning, kontroll och övervakning. Detta bör hjälpa Komorerna att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- och marknadsstat och att bekämpa IUU-fiske. |
| --- | --- |

(70)

Noteras bör också att EU och Komorerna har undertecknat ett partnerskapsavtal om fiske (16). Det nuvarande protokollet (17) till detta avtal innehåller ekonomiskt sektorsstöd i den ersättning som utbetalas till Komorerna. Syftet med det sektorsstödet är att främja en hållbar utveckling av fisket genom utökad administrations- och forskningskapacitet med fokus på hållbar fiskeriförvaltning, uppföljning, kontroll och övervakning. Detta bör hjälpa Komorerna att uppfylla sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- och marknadsstat och att bekämpa IUU-fiske.

| (71) | Komorerna får dessutom också stöd från regionala initiativ, som t.ex. projektet SmartFish som EU finansierar och som genomförs av kommissionen för Indiska oceanen (IOC) och som bl.a. syftar till att bekämpa IUU-fiske genom resursdelning, informationsutbyte. utbildning och utveckling av effektiva system för uppföljning, kontroll och övervakning. |
| --- | --- |

(71)

Komorerna får dessutom också stöd från regionala initiativ, som t.ex. projektet SmartFish som EU finansierar och som genomförs av kommissionen för Indiska oceanen (IOC) och som bl.a. syftar till att bekämpa IUU-fiske genom resursdelning, informationsutbyte. utbildning och utveckling av effektiva system för uppföljning, kontroll och övervakning.

| (72) | Mot bakgrund av vad som anförts i detta avsnitt, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Komorerna, har det, i kraft av artikel 31.7 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta lands utveckling och resultat vad gäller fiskeriförvaltning inte har försvårats av landets utvecklingsnivå. Med tanke på karaktären hos bristerna i Komorerna och de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen, kan dock inte utvecklingsnivån helt ursäkta eller rättfärdiga landets samlade uppträdande som flagg-, hamn, kust- eller marknadsstat i fråga om fiske och landets brist på agerande för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(72)

Mot bakgrund av vad som anförts i detta avsnitt, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Komorerna, har det, i kraft av artikel 31.7 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta lands utveckling och resultat vad gäller fiskeriförvaltning inte har försvårats av landets utvecklingsnivå. Med tanke på karaktären hos bristerna i Komorerna och de åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen, kan dock inte utvecklingsnivån helt ursäkta eller rättfärdiga landets samlade uppträdande som flagg-, hamn, kust- eller marknadsstat i fråga om fiske och landets brist på agerande för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

4.   SLUTSATS OM MÖJLIGHETEN ATT IDENTIFIERAS SOM ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (73) | Mot bakgrund av slutsatserna ovan om att Komorerna inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, bör detta land, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, av kommissionen meddelas möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(73)

Mot bakgrund av slutsatserna ovan om att Komorerna inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, bör detta land, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, av kommissionen meddelas möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

| (74) | I enlighet med artikel 32.1 i IUU-förordningen bör kommissionen meddela Komorerna att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som anges i artikel 32 i IUU-förordningen avseende Komorerna. Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken landet skriftligen kan besvara meddelandet och rätta till situationen. |
| --- | --- |

(74)

I enlighet med artikel 32.1 i IUU-förordningen bör kommissionen meddela Komorerna att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som anges i artikel 32 i IUU-förordningen avseende Komorerna. Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken landet skriftligen kan besvara meddelandet och rätta till situationen.

| (75) | Meddelandet till Komorerna om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande land varken utesluter eller medför med automatik att kommissionen eller rådet senare vidtar ytterligare åtgärder för att identifiera icke-samarbetande länder och upprätta en förteckning över dem. |
| --- | --- |

(75)

Meddelandet till Komorerna om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande land varken utesluter eller medför med automatik att kommissionen eller rådet senare vidtar ytterligare åtgärder för att identifiera icke-samarbetande länder och upprätta en förteckning över dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Kommissionen ska meddela Unionen Komorerna att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

Utfärdat i Bryssel den 1 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Karmenu VELLA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Information hämtad från: http://ec.europa.eu/fisheries/news_and_events/press_releases/2011/20111031/index_en.htm

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1563/2006 av den 5 oktober 2006 om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Unionen Komorerna (EUT L 290, 20.10.2006, s. 6).

3

(4)  Den internationella handlingsplanen för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, 2001.

4

(5)  Frivilliga riktlinjer för flaggstaters prestationsnivå, mars 2014, se: http://www.fao.org/3/a-mk052e.pdf

5

(6)  Information hämtad från Greenpeace, Esperanza West Africa Expedition 2014, maj 2015, se: http://www.greenpeace.org/eastasia/publications/reports/oceans/2015/Africas-fisheries-paradise-at-a-crossroads/

6

Esperanza West Africa Expedition 2014

(7)  Se fotnot 2.

7

(8)  Se fotnot 2.

8

(9)  Information hämtad från: http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2015/03/IOTC-2015-CoC12-05_Add_1E_Collection_of_fleet_development_plans.pdf

9

(10)  Information hämtad från: http://hdr.undp.org/en/content/table-1-human-development-index-and-its-components

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (EUT L 378, 27.12.2006, s. 41).

11

(12)  Information hämtad från: http://www.oecd.org/dac/stats/documentupload/DAC%20List%20of%20ODA%20Recipients%202014%20final.pdf

12

(13)  Information hämtad från: http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2015/04/IOTC-2015-CoC12-CR04E-Comoros.pdf

13

(14)  Se fotnot 10.

14

(15)  Se fotnot 12.

15

(16)  Se fotnot 3.

16

(17)  Rådets beslut 2013/786/EU av den 16 december 2013 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och provisorisk tillämpning av protokollet mellan Europeiska unionen och Unionen Komorerna om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som avses i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de båda parterna (EUT L 349, 21.12.2013, s. 4) och Protokoll mellan Europeiska unionen och Unionen Komorerna om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som avses i det gällande partnerskapsavtalet om fiske mellan de båda parterna (EUT L 349, 21.12.2013, s. 5).

17

---

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/15

---

Meddelande om avslutandet av de åtgärder som anmälts den 26 november 2013 till tredjeländer om möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

(2015/C 324/08)

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) har avslutat de åtgärder i fråga om Republiken Ghana för bekämpning av IUU-fiske som inleddes den 26 november 2013 genom kommissionens beslut 2013/C 346/03 (1) om meddelande till tredjeländer som kommissionen anser kan identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (2) om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (nedan kallad IUU-förordningen).

1.   Rättslig ram

Enligt artikel 32 i IUU-förordningen ska kommissionen meddela tredjeländer om möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer. Ett sådant meddelande är av preliminär karaktär. Meddelandet till tredjeländer om möjligheten att de identifieras som icke-samarbetande tredjeländer ska baseras på kriterierna i artikel 31 i IUU-förordningen.

Kommissionen ska också vidta alla åtgärder som avses i artikel 32 i fråga om dessa länder. Kommissionen ska i meddelandet i synnerhet redogöra för de huvudsakliga faktauppgifterna och motiveringarna bakom en sådan identifikation, möjligheten för länderna att svara och lämna bevis som vederlägger identifikationen eller i tillämpliga fall en handlingsplan för att förbättra situationen och information om åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen.

Kommissionen ska ge de berörda tredjeländerna tillräcklig tid att besvara meddelandet och rimlig tid för att rätta till situationen.

2.   Förfarande

Kommissionen meddelade den 26 november 2013 Republiken Ghana om möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (nedan kallat IUU-fiske).

Kommissionen betonade vikten av att Republiken Ghana samarbetar med kommissionen på grundval av ett förslag till handlingsplan för att rätta till de brister som fastställts för att undvika att landet identifieras som ett icke-samarbetande land.

Kommissionen inledde en dialog med Republiken Ghana. Landet lämnade in muntliga och skriftliga synpunkter som har beaktats av kommissionen. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga.

Republiken Ghana har vidtagit de åtgärder som krävs för att identifierat IUU-fiske ska upphöra, för att förebygga sådan verksamhet i framtiden och korrigera sådana åtgärder eller försummelser som föranledde ett meddelande om möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

3.   Slutsats

Under dessa omständigheter och efter att ha granskat ovannämnda beaktanden drar kommissionen därför slutsatsen att åtgärderna gentemot Republiken Ghana enligt bestämmelserna i artikel 32 i IUU-förordningen avseende fullgörandet av landets skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat och deras åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske härmed är avslutade. Behöriga myndigheter har officiellt informerats av kommissionen.

Ovannämnda avslutande av åtgärder utesluter inte eventuella efterföljande åtgärder från kommissionen eller rådet i framtiden, om faktiska omständigheter visar att landet inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat att vidta åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

---

(1)  EUT C 346, 27.11.2013, s. 26.

(2)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

---

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/16

---

Meddelande om avslutandet av de åtgärder som anmälts den 10 juni 2014 till ett tredjeland om möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

(2015/C 324/09)

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) har avslutat de åtgärder i fråga om Den oberoende staten Papua Nya Guinea (Papua Nya Guinea) för bekämpning av IUU-fiske som inleddes den 10 juni 2014 genom kommissionens beslut 2014/C 185/02 (1) om meddelande till Den oberoende staten Papua Nya Guinea som kommissionen anser kan identifieras som ett icke-samarbetande tredjeland enligt rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (2) om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (nedan kallad IUU-förordningen).

1.   Rättslig ram

Enligt artikel 32 i IUU-förordningen ska kommissionen meddela tredjeländer om möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer. Ett sådant meddelande är av preliminär karaktär. Meddelandet till tredjeländer om möjligheten att de identifieras som icke-samarbetande tredjeländer ska baseras på kriterierna i artikel 31 i IUU-förordningen.

Kommissionen ska också vidta alla åtgärder som avses i artikel 32 i fråga om dessa länder. Kommissionen ska i meddelandet i synnerhet redogöra för de huvudsakliga faktauppgifterna och motiveringarna bakom en sådan identifikation, möjligheten för länderna att svara och lämna bevis som vederlägger identifikationen eller i tillämpliga fall en handlingsplan för att förbättra situationen och information om åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen.

Kommissionen ska ge de berörda tredjeländerna tillräcklig tid att besvara meddelandet och rimlig tid för att rätta till situationen.

2.   Förfarande

Kommissionen meddelade den 10 juni 2014 Papua Nya Guinea om möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (nedan kallat IUU-fiske).

Kommissionen betonade vikten av att Papua Nya Guinea samarbetar med kommissionen på grundval av ett förslag till handlingsplan för att rätta till de brister som fastställts för att undvika att landet identifieras som ett icke-samarbetande land.

Kommissionen inledde en dialog med Papua Nya Guinea. Landet lämnade in muntliga och skriftliga synpunkter som har beaktats av kommissionen. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga.

Papua Nya Guinea har vidtagit de åtgärder som krävs för att IUU-fisket i fråga ska upphöra, för att förebygga sådan verksamhet i framtiden och korrigera sådana åtgärder eller försummelser som föranleder ett meddelande om möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

3.   Slutsats

Under dessa omständigheter och efter att ha granskat ovannämnda beaktanden drar kommissionen därför slutsatsen att åtgärderna gentemot Papua Nya Guinea enligt bestämmelserna i artikel 32 i IUU-förordningen avseende fullgörandet av landets skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat och deras åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske härmed är avslutade. Behöriga myndigheter har officiellt informerats av kommissionen.

Ovannämnda avslutande av åtgärder utesluter inte eventuella efterföljande åtgärder från kommissionen eller rådet i framtiden, om faktiska omständigheter visar att landet inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat att vidta åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

---

(1)  EUT C 185, 17.6.2014, s. 2.

(2)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

---

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/17

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 1 oktober 2015

om meddelande till ett tredjeland om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske

(2015/C 324/10)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (1), särskilt artikel 32, och

av följande skäl:

1.   INLEDNING

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (nedan kallad IUU-förordningen) upprättas ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1005/2008 (nedan kallad IUU-förordningen) upprättas ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske).

| (2) | I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder mot dem, upprättandet av en förteckning över dem, avförande från förteckningen, offentliggörande av förteckningen och nödåtgärder. |
| --- | --- |

(2)

I kapitel VI i IUU-förordningen fastställs förfarandet för identifiering av icke-samarbetande tredjeländer, åtgärder mot dem, upprättandet av en förteckning över dem, avförande från förteckningen, offentliggörande av förteckningen och nödåtgärder.

| (3) | Enligt artikel 32 i IUU-förordningen måste kommissionen meddela tredjeländer att de kan komma att identifieras som icke-samarbetande länder. Ett sådant meddelande är av preliminär karaktär. Meddelandet bör baseras på kriterierna i artikel 31 i IUU-förordningen. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i nämnda förordning mot de tredjeländer som meddelandet är riktat till. Kommissionen måste i synnerhet redogöra för väsentliga fakta och överväganden som ligger till grund för en sådan identifiering, ge länderna möjlighet att svara kommissionen och lämna bevis som vederlägger identifieringen eller i tillämpliga fall bifoga en handlingsplan för att förbättra situationen och information om åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. Kommissionen måste ge berörda tredjeländer tillräcklig tid att besvara meddelandet och rimlig tid för att avhjälpa situationen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 32 i IUU-förordningen måste kommissionen meddela tredjeländer att de kan komma att identifieras som icke-samarbetande länder. Ett sådant meddelande är av preliminär karaktär. Meddelandet bör baseras på kriterierna i artikel 31 i IUU-förordningen. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i nämnda förordning mot de tredjeländer som meddelandet är riktat till. Kommissionen måste i synnerhet redogöra för väsentliga fakta och överväganden som ligger till grund för en sådan identifiering, ge länderna möjlighet att svara kommissionen och lämna bevis som vederlägger identifieringen eller i tillämpliga fall bifoga en handlingsplan för att förbättra situationen och information om åtgärder som vidtagits för att rätta till situationen. Kommissionen måste ge berörda tredjeländer tillräcklig tid att besvara meddelandet och rimlig tid för att avhjälpa situationen.

| (4) | Enligt artikel 31 i IUU-förordningen ska kommissionen identifiera de länder den anser vara icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpningen av IUU-fiske. Ett tredjeland identifieras som icke-samarbetande tredjeland om det inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 31 i IUU-förordningen ska kommissionen identifiera de länder den anser vara icke-samarbetande tredjeländer när det gäller bekämpningen av IUU-fiske. Ett tredjeland identifieras som icke-samarbetande tredjeland om det inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske.

| (5) | Identifieringen av icke-samarbetande tredjeländer bör bygga på en genomgång av all information som avses i artikel 31.2 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Identifieringen av icke-samarbetande tredjeländer bör bygga på en genomgång av all information som avses i artikel 31.2 i IUU-förordningen.

| (6) | I enlighet med artikel 33 i IUU-förordningen ska rådet upprätta en förteckning över icke-samarbetande länder. Bland annat i artikel 38 i IUU-förordningen anges vilka åtgärder som gäller för dessa länder. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 33 i IUU-förordningen ska rådet upprätta en förteckning över icke-samarbetande länder. Bland annat i artikel 38 i IUU-förordningen anges vilka åtgärder som gäller för dessa länder.

| (7) | Begreppen flaggstatsansvar och kuststatsansvar har stadigt ökat i betydelse i internationell fiskerilagstiftning och ses i dag som en skyldighet att visa tillbörlig aktsamhet (due diligence), dvs. en skyldighet att vidta bästa möjliga åtgärder och göra sitt yttersta för att förebygga olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, och inbegriper bl.a. en skyldighet att vidta nödvändiga förvaltnings- och tillsynsåtgärder för att se till att fiskefartyg som för landets flagg, landets medborgare eller fiskefartyg som fiskar i landets vatten inte ägnar sig åt verksamhet som strider mot föreskrifter om bevarande- och förvaltningsåtgärder gällande marina biologiska resurser, och vid fall av överträdelser samarbeta och samråda med andra stater i syfte att undersöka och vid behov utdöma påföljder som är tillräckliga för att avskräcka från överträdelser och som berövar lagöverträdarna vinningen av sin olagliga verksamhet. |
| --- | --- |

(7)

Begreppen flaggstatsansvar och kuststatsansvar har stadigt ökat i betydelse i internationell fiskerilagstiftning och ses i dag som en skyldighet att visa tillbörlig aktsamhet (due diligence), dvs. en skyldighet att vidta bästa möjliga åtgärder och göra sitt yttersta för att förebygga olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, och inbegriper bl.a. en skyldighet att vidta nödvändiga förvaltnings- och tillsynsåtgärder för att se till att fiskefartyg som för landets flagg, landets medborgare eller fiskefartyg som fiskar i landets vatten inte ägnar sig åt verksamhet som strider mot föreskrifter om bevarande- och förvaltningsåtgärder gällande marina biologiska resurser, och vid fall av överträdelser samarbeta och samråda med andra stater i syfte att undersöka och vid behov utdöma påföljder som är tillräckliga för att avskräcka från överträdelser och som berövar lagöverträdarna vinningen av sin olagliga verksamhet.

| (8) | Av tredjelandsflaggstater godkända fångstintyg accepteras om dessa flaggstater, i enlighet med artikel 20.1 i IUU-förordningen, meddelar kommissionen de förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som deras fiskefartyg måste följa. |
| --- | --- |

(8)

Av tredjelandsflaggstater godkända fångstintyg accepteras om dessa flaggstater, i enlighet med artikel 20.1 i IUU-förordningen, meddelar kommissionen de förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som deras fiskefartyg måste följa.

| (9) | Enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen måste kommissionen samarbeta administrativt med tredjeländer vid genomförandet av bestämmelserna i den förordningen. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen måste kommissionen samarbeta administrativt med tredjeländer vid genomförandet av bestämmelserna i den förordningen.

2.   FÖRFARANDE FÖR FISKEENHETEN TAIWAN

| (10) | Kommissionen godkände den 28 januari 2010 det meddelande som fiskeenheten Taiwan (2) (nedan kallad Taiwan) i egenskap av flaggstat (3) tillställt den i enlighet med artikel 20 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen godkände den 28 januari 2010 det meddelande som fiskeenheten Taiwan (2) (nedan kallad Taiwan) i egenskap av flaggstat (3) tillställt den i enlighet med artikel 20 i IUU-förordningen.

| (11) | Mellan den 20 och 24 februari 2012 gjorde kommissionen ett besök i Taiwan med stöd av Europeiska fiskerikontrollbyrån inom ramen för det administrativa samarbetet enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(11)

Mellan den 20 och 24 februari 2012 gjorde kommissionen ett besök i Taiwan med stöd av Europeiska fiskerikontrollbyrån inom ramen för det administrativa samarbetet enligt artikel 20.4 i IUU-förordningen.

| (12) | Syftet med besöket var att kontrollera uppgifter om Taiwans förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som deras fiskefartyg måste följa samt åtgärder vidtagna av Taiwan när landet genomfört sina åtaganden i bekämpningen av IUU-fiske och uppfyllt sina förpliktelser vad gäller genomförandet av EU:s fångstcertifieringssystem. |
| --- | --- |

(12)

Syftet med besöket var att kontrollera uppgifter om Taiwans förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som deras fiskefartyg måste följa samt åtgärder vidtagna av Taiwan när landet genomfört sina åtaganden i bekämpningen av IUU-fiske och uppfyllt sina förpliktelser vad gäller genomförandet av EU:s fångstcertifieringssystem.

| (13) | Taiwan lämnade ytterligare information den 8 mars 2012 och kommenterade rapporten den 19 mars 2012. |
| --- | --- |

(13)

Taiwan lämnade ytterligare information den 8 mars 2012 och kommenterade rapporten den 19 mars 2012.

| (14) | Taiwan lämnade ytterligare information (statistik om import och export av fiskeriprodukter till och från Taiwan uppdelade per fiskeriprodukter och ursprungsland/bestämmelseland från 2010 fram till första kvartalet 2012) den 2 juli 2012. |
| --- | --- |

(14)

Taiwan lämnade ytterligare information (statistik om import och export av fiskeriprodukter till och från Taiwan uppdelade per fiskeriprodukter och ursprungsland/bestämmelseland från 2010 fram till första kvartalet 2012) den 2 juli 2012.

| (15) | Kommissionen gjorde ännu ett besök i Taiwan den 17–19 juli 2012 för att följa upp de åtgärder som vidtagits under det första besöket. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen gjorde ännu ett besök i Taiwan den 17–19 juli 2012 för att följa upp de åtgärder som vidtagits under det första besöket.

| (16) | Ett tekniskt möte mellan Taiwan och kommissionen ägde rum den 14 december 2012, varvid ett preliminärt utkast till taiwanesisk nationell handlingsplan för förebyggande, motverkande och undanröjande av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (nedan kallad den nationella IUU-handlingsplanen) presenterades. |
| --- | --- |

(16)

Ett tekniskt möte mellan Taiwan och kommissionen ägde rum den 14 december 2012, varvid ett preliminärt utkast till taiwanesisk nationell handlingsplan för förebyggande, motverkande och undanröjande av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (nedan kallad den nationella IUU-handlingsplanen) presenterades.

| (17) | Efter mötet lämnade kommissionen den 21 december 2012 en utförlig översikt av EU:s regler för kontroll, spårbarhet, fiskeriförvaltningspolitik och IUU-politik som genomförs av EU. |
| --- | --- |

(17)

Efter mötet lämnade kommissionen den 21 december 2012 en utförlig översikt av EU:s regler för kontroll, spårbarhet, fiskeriförvaltningspolitik och IUU-politik som genomförs av EU.

| (18) | Taiwan lämnade den 27 februari 2013 ett utkast till nationell handlingsplan. |
| --- | --- |

(18)

Taiwan lämnade den 27 februari 2013 ett utkast till nationell handlingsplan.

| (19) | Som ett led i samarbetet med EU mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske inlämnade Taiwan den 29 mars 2013 en slutlig version av sin ovan nämnda nationella handlingsplan och sin arbetsplan mot IUU-fiske. |
| --- | --- |

(19)

Som ett led i samarbetet med EU mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske inlämnade Taiwan den 29 mars 2013 en slutlig version av sin ovan nämnda nationella handlingsplan och sin arbetsplan mot IUU-fiske.

| (20) | Ett tekniskt uppföljningsmöte mellan kommissionen och Taiwan angående landets åtgärder ägde rum den 27 februari 2014 och slutsatserna sändes till Taiwan den 12 mars 2014. |
| --- | --- |

(20)

Ett tekniskt uppföljningsmöte mellan kommissionen och Taiwan angående landets åtgärder ägde rum den 27 februari 2014 och slutsatserna sändes till Taiwan den 12 mars 2014.

| (21) | Kommissionen skickade den 20 augusti 2014 en detaljerad översikt över sina iakttagelser och kommentarer om de åtgärder som Taiwan slutfört eller planerade inom ramen för sin nationella IUU-handlingsplan. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen skickade den 20 augusti 2014 en detaljerad översikt över sina iakttagelser och kommentarer om de åtgärder som Taiwan slutfört eller planerade inom ramen för sin nationella IUU-handlingsplan.

| (22) | Taiwan lämnade den 23 oktober 2014 in en aktualiserad version av dokumentet Taiwan’s Progress on Cooperation of Combating IUU Fisheries Activities. |
| --- | --- |

(22)

Taiwan lämnade den 23 oktober 2014 in en aktualiserad version av dokumentet Taiwan’s Progress on Cooperation of Combating IUU Fisheries Activities.

| (23) | Ett videokonferens mellan kommissionen och Taiwan för att följa upp åtgärder vidtagna av Taiwan ägde rum den 24 oktober 2014 och kommissionen sände slutsatserna till Taiwan den 31 oktober 2014. |
| --- | --- |

(23)

Ett videokonferens mellan kommissionen och Taiwan för att följa upp åtgärder vidtagna av Taiwan ägde rum den 24 oktober 2014 och kommissionen sände slutsatserna till Taiwan den 31 oktober 2014.

| (24) | Taiwan lade den 28 oktober 2014 fram sin nationella handlingsplan för förvaltning av fiskekapaciteten (nedan kallad den nationella handlingsplanen gällande fiskekapacitet). |
| --- | --- |

(24)

Taiwan lade den 28 oktober 2014 fram sin nationella handlingsplan för förvaltning av fiskekapaciteten (nedan kallad den nationella handlingsplanen gällande fiskekapacitet).

| (25) | Taiwan lämnade den 17 december 2014 en detaljerad plan för e-loggbokstäckning och grunddragen för ett system med landningsdeklarationer. |
| --- | --- |

(25)

Taiwan lämnade den 17 december 2014 en detaljerad plan för e-loggbokstäckning och grunddragen för ett system med landningsdeklarationer.

| (26) | En videokonferens ägde rum den 18 december 2014 mellan kommissionen och Taiwan för att följa upp Taiwans åtgärder. |
| --- | --- |

(26)

En videokonferens ägde rum den 18 december 2014 mellan kommissionen och Taiwan för att följa upp Taiwans åtgärder.

| (27) | Kommissionen sände den 19 januari 2015 provexemplar av offentliggjorda EU-inspektionsprogram och en analys av de brister som upptäckts i fångstintyg som godkänts av de taiwanesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen sände den 19 januari 2015 provexemplar av offentliggjorda EU-inspektionsprogram och en analys av de brister som upptäckts i fångstintyg som godkänts av de taiwanesiska myndigheterna.

| (28) | Taiwan lämnade den 11 februari 2015 skriftliga synpunkter angående analysen av konstaterade brister i godkända fångstintyg. |
| --- | --- |

(28)

Taiwan lämnade den 11 februari 2015 skriftliga synpunkter angående analysen av konstaterade brister i godkända fångstintyg.

| (29) | Kommissionen begärde den 27 februari 2015, den 13 mars 2015 och den 18 mars 2015 att få göra ett besök i Taiwan och begärde information inför besöket rörande fångstintyg samt fiskeriförvaltningens strategi för att komma åt IUU-fiske. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen begärde den 27 februari 2015, den 13 mars 2015 och den 18 mars 2015 att få göra ett besök i Taiwan och begärde information inför besöket rörande fångstintyg samt fiskeriförvaltningens strategi för att komma åt IUU-fiske.

| (30) | Taiwan lämnade den 17 och 19 mars 2015 skriftliga kommentarer om fångstintyg, allvarliga överträdelser, landningsdeklarationer och revisioner rörande fiskhandelsföretag. |
| --- | --- |

(30)

Taiwan lämnade den 17 och 19 mars 2015 skriftliga kommentarer om fångstintyg, allvarliga överträdelser, landningsdeklarationer och revisioner rörande fiskhandelsföretag.

| (31) | Ett påföljande besök ägde rum den 24 mars 2015 mellan kommissionen och Taiwan för att följa upp eventuella åtgärder som Taiwan hade vidtagit. |
| --- | --- |

(31)

Ett påföljande besök ägde rum den 24 mars 2015 mellan kommissionen och Taiwan för att följa upp eventuella åtgärder som Taiwan hade vidtagit.

| (32) | Taiwan kommenterade den 7 april 2015, den 14 maj 2015 och den 4 augusti 2015 skriftligen uppgifter om tidigare efterlevnad vad gäller de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas regler, taiwanesiskflaggade fiskefartyg och fångstintyg. Kommissionen lämnade skriftliga förklaringar om genomförandet av fångstintyg den 10 augusti 2015. |
| --- | --- |

(32)

Taiwan kommenterade den 7 april 2015, den 14 maj 2015 och den 4 augusti 2015 skriftligen uppgifter om tidigare efterlevnad vad gäller de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas regler, taiwanesiskflaggade fiskefartyg och fångstintyg. Kommissionen lämnade skriftliga förklaringar om genomförandet av fångstintyg den 10 augusti 2015.

| (33) | Taiwan lämnade den 16 april 2015 skriftliga synpunkter på sin plan att arbeta mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

(33)

Taiwan lämnade den 16 april 2015 skriftliga synpunkter på sin plan att arbeta mot olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

| (34) | Rapporten från besöket sändes till Taiwan den 27 maj 2015. Kommissionen konstaterade vid sitt besök att inga eller nästan inga framsteg hade gjorts vad gäller de allvarliga brister som konstaterades 2012. Planen för arbete mot IUU-fiske var vag med planerat arbete som skulle fortsätta fram till 2017. |
| --- | --- |

(34)

Rapporten från besöket sändes till Taiwan den 27 maj 2015. Kommissionen konstaterade vid sitt besök att inga eller nästan inga framsteg hade gjorts vad gäller de allvarliga brister som konstaterades 2012. Planen för arbete mot IUU-fiske var vag med planerat arbete som skulle fortsätta fram till 2017.

| (35) | Taiwan kommenterade skriftligen rapporten den 29 juni 2015. Kommentarerna innehöll inte några åtaganden om att inom rimlig tid ta itu med de fastställda bristerna. |
| --- | --- |

(35)

Taiwan kommenterade skriftligen rapporten den 29 juni 2015. Kommentarerna innehöll inte några åtaganden om att inom rimlig tid ta itu med de fastställda bristerna.

| (36) | Noteras ska att Taiwan, på grund av sin politiska status, inte är medlem i FN. Taiwan har i detta avseende inte undertecknat eller ratificerat någon av de internationella överenskommelser som reglerar fisket, bl.a. FN:s havsrättskonvention (nedan kallad Unclos) och FN:s avtal om fiskbestånd (Unfsa), FAO:s avtal om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet. Landet har icke desto mindre undertecknat 1958 års Genèvekonvention om det fria havet (4) och 1958 års konvention om territorialvattnet och tilläggszonen under den period som myndigheterna utgjorde en del av FN (5). För att utvärdera hur Taiwan uppfyller sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat ansåg kommissionen det lämpligt att, förutom de avtal som Taiwan är part i, använda Unclos som primär tillämplig internationell rättslig ram. Dessa bestämmelser omvandlar befintliga regler i sedvanerätt till lagstiftning och övertar i princip ordagrant lydelsen i konventionen om det fria havet och konventionen om territorialvattnet och tilläggszonen. Noteras ska också att flaggstaters förpliktelse att fullgöra sina skyldigheter i fråga om tillbörlig aktsamhet, bl.a. vad gäller IUU-fiske som bedrivs av deras fartyg, utgör en del av internationell sedvanerätt. |
| --- | --- |

(36)

Noteras ska att Taiwan, på grund av sin politiska status, inte är medlem i FN. Taiwan har i detta avseende inte undertecknat eller ratificerat någon av de internationella överenskommelser som reglerar fisket, bl.a. FN:s havsrättskonvention (nedan kallad Unclos) och FN:s avtal om fiskbestånd (Unfsa), FAO:s avtal om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet. Landet har icke desto mindre undertecknat 1958 års Genèvekonvention om det fria havet (4) och 1958 års konvention om territorialvattnet och tilläggszonen under den period som myndigheterna utgjorde en del av FN (5). För att utvärdera hur Taiwan uppfyller sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat ansåg kommissionen det lämpligt att, förutom de avtal som Taiwan är part i, använda Unclos som primär tillämplig internationell rättslig ram. Dessa bestämmelser omvandlar befintliga regler i sedvanerätt till lagstiftning och övertar i princip ordagrant lydelsen i konventionen om det fria havet och konventionen om territorialvattnet och tilläggszonen. Noteras ska också att flaggstaters förpliktelse att fullgöra sina skyldigheter i fråga om tillbörlig aktsamhet, bl.a. vad gäller IUU-fiske som bedrivs av deras fartyg, utgör en del av internationell sedvanerätt.

| (37) | Taiwan är avtalsslutande part i kommissionen för bevarande av sydlig tonfisk (CCSBT), Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO) och norra Stilla havet (NPFC) och samarbetande icke-medlem i Fiskerikommissionen för västra och mellersta Stilla havet (WCPFC), Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC) och Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat). Taiwan är vidare en inbjuden expert i tonfiskkommissionen för Indiska oceanen (IOTC). |
| --- | --- |

(37)

Taiwan är avtalsslutande part i kommissionen för bevarande av sydlig tonfisk (CCSBT), Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO) och norra Stilla havet (NPFC) och samarbetande icke-medlem i Fiskerikommissionen för västra och mellersta Stilla havet (WCPFC), Interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC) och Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat). Taiwan är vidare en inbjuden expert i tonfiskkommissionen för Indiska oceanen (IOTC).

| (38) | För att utvärdera hur Taiwan fullgör sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat enligt de internationella avtal som nämns i skäl 36 och de skyldigheter som fastställs av de regionala fiskeriorganisationer som nämns i samma skäl har kommissionen samlat in och analyserat all information den ansåg nödvändig för ändamålet. De viktigaste gällande interna regelverk för Taiwans fiskeriförvaltning är fiskelagen (kungjord i november 1929 och senast ändrad i november 2012) samt ett antal ministeriella avtal. De taiwanesiska myndigheterna har godtagit behovet av att omarbeta denna rättsliga ram för fisket och att arbeta fram det nya instrumentet. |
| --- | --- |

(38)

För att utvärdera hur Taiwan fullgör sina internationella skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat enligt de internationella avtal som nämns i skäl 36 och de skyldigheter som fastställs av de regionala fiskeriorganisationer som nämns i samma skäl har kommissionen samlat in och analyserat all information den ansåg nödvändig för ändamålet. De viktigaste gällande interna regelverk för Taiwans fiskeriförvaltning är fiskelagen (kungjord i november 1929 och senast ändrad i november 2012) samt ett antal ministeriella avtal. De taiwanesiska myndigheterna har godtagit behovet av att omarbeta denna rättsliga ram för fisket och att arbeta fram det nya instrumentet.

| (39) | Kommissionen har också använt information från tillgängliga data som offentliggjorts av relevanta regionala fiskeriorganisationer samt offentligt tillgänglig information. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen har också använt information från tillgängliga data som offentliggjorts av relevanta regionala fiskeriorganisationer samt offentligt tillgänglig information.

3.   MÖJLIGHETEN ATT TAIWAN IDENTIFIERAS SOM ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (40) | Kommissionen har i enlighet med 31.3 i IUU-förordningen analyserat Taiwans skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat. I samband med granskningen har kommissionen tagit hänsyn till kriterierna i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen har i enlighet med 31.3 i IUU-förordningen analyserat Taiwans skyldigheter som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat. I samband med granskningen har kommissionen tagit hänsyn till kriterierna i artikel 31.4–31.7 i IUU-förordningen.

3.1   Återkommande IUU-fiske – upprepad förekomst av IUU-fartyg och IUU-handel och åtgärder som vidtagits med anledning av detta (artikel 31.4 i IUU-förordningen)

| (41) | Kommissionen fastställde utifrån uppgifter från de egna kontrollbesöken på plats och offentlig information att minst 22 fartyg hade bedrivit IUU-fiske åren 2010–2015. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen fastställde utifrån uppgifter från de egna kontrollbesöken på plats och offentlig information att minst 22 fartyg hade bedrivit IUU-fiske åren 2010–2015.

| (42) | Ett taiwanesiskflaggat fiskefartyg (Yu Fong 168) finns fortfarande upptaget på WCPFC:s förteckning över IUU-fartyg efter att 2009 ha fiskat i Marshallöarnas exklusiva ekonomiska zon utan tillstånd och i strid med föreskrifterna om bevarande- och förvaltningsåtgärder (6). Taiwan har förklarat att fartyget sedan 2009 inte befinner sig under landets kontroll och den enda åtgärd som myndigheterna kunde vidta var att utdöma påföljder för brott mot regeln om återkomst till hamn. Utan att lämna några ytterligare uppgifter förklarade Taiwan sig ha utdömt påföljder vid upprepade tillfällen. Noteras ska härvidlag att det i fiskelagen föreskrivs böter för sådana överträdelser på mellan 3 400 och 8 500 euro. |
| --- | --- |

(42)

Ett taiwanesiskflaggat fiskefartyg (Yu Fong 168) finns fortfarande upptaget på WCPFC:s förteckning över IUU-fartyg efter att 2009 ha fiskat i Marshallöarnas exklusiva ekonomiska zon utan tillstånd och i strid med föreskrifterna om bevarande- och förvaltningsåtgärder (6). Taiwan har förklarat att fartyget sedan 2009 inte befinner sig under landets kontroll och den enda åtgärd som myndigheterna kunde vidta var att utdöma påföljder för brott mot regeln om återkomst till hamn. Utan att lämna några ytterligare uppgifter förklarade Taiwan sig ha utdömt påföljder vid upprepade tillfällen. Noteras ska härvidlag att det i fiskelagen föreskrivs böter för sådana överträdelser på mellan 3 400 och 8 500 euro.

| (43) | På grundval av inhämtad information belades ett taiwanesiskflaggat fartyg 2015 med arrest vid Marshallöarna för olagligt fiske och för att ha stört fiskeobservatörer (7). De taiwanesiska myndigheterna har hittills inte utdömt någon påföljd för detta fartyg och taiwanesiska medborgare är inblandade eller sysselsatta i detta fartygs fiskeverksamhet. Den enda åtgärden var att fortsätta utredningen av ärendet och underrätta kommissionen om att ärendet har hänskjutits till Marshallöarnas domstolar. |
| --- | --- |

(43)

På grundval av inhämtad information belades ett taiwanesiskflaggat fartyg 2015 med arrest vid Marshallöarna för olagligt fiske och för att ha stört fiskeobservatörer (7). De taiwanesiska myndigheterna har hittills inte utdömt någon påföljd för detta fartyg och taiwanesiska medborgare är inblandade eller sysselsatta i detta fartygs fiskeverksamhet. Den enda åtgärden var att fortsätta utredningen av ärendet och underrätta kommissionen om att ärendet har hänskjutits till Marshallöarnas domstolar.

| (44) | Tjugo taiwanesiskflaggade fartyg har enligt rapporter från tonfiskkommissionen för Indiska oceanen under 2013 och 2014 överträtt föreskrifter om bevarande- och förvaltningsåtgärder i kuststater i Indiska oceanen. Dessa fartyg har bedrivit fiske på följande sätt: Omärkta fiskeredskap, frånvaro av originaldokument ombord eller saknad fiskerirelaterad dokumentation, föråldrade fiskelicenser, saknad klarering från den senast anlöpta fiskehamnen, saknad fiskelicens från flaggstaten, frånvaro av fungerande fartygsövervakningssystem (VMS) ombord eller med VMS som störts, hajfensfiske, olagliga omlastningar till havs och utebliven rapportering av omlastningar. |
| --- | --- |

(44)

Tjugo taiwanesiskflaggade fartyg har enligt rapporter från tonfiskkommissionen för Indiska oceanen under 2013 och 2014 överträtt föreskrifter om bevarande- och förvaltningsåtgärder i kuststater i Indiska oceanen. Dessa fartyg har bedrivit fiske på följande sätt: Omärkta fiskeredskap, frånvaro av originaldokument ombord eller saknad fiskerirelaterad dokumentation, föråldrade fiskelicenser, saknad klarering från den senast anlöpta fiskehamnen, saknad fiskelicens från flaggstaten, frånvaro av fungerande fartygsövervakningssystem (VMS) ombord eller med VMS som störts, hajfensfiske, olagliga omlastningar till havs och utebliven rapportering av omlastningar.

| (45) | Kommissionen lämnade denna information till Taiwan och uppmanade de taiwanesiska myndigheterna att utreda incidenterna. Taiwans fiskeriorgan hävdade att alla fartyg enligt en förundersökning godkänts för fiske i kuststaternas vatten och att några problem inte förelåg med VMS-rapportering eller aktiva fiskelicenser. De taiwanesiska myndigheterna har trots detta inte uppgett om de är medvetna om kuststaternas åsikter och om de avsåg att samarbeta med berörda kuststater när det gäller verksamhet som bedrivs av fartygen och dessas befälhavare, övriga befäl och manskap. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen lämnade denna information till Taiwan och uppmanade de taiwanesiska myndigheterna att utreda incidenterna. Taiwans fiskeriorgan hävdade att alla fartyg enligt en förundersökning godkänts för fiske i kuststaternas vatten och att några problem inte förelåg med VMS-rapportering eller aktiva fiskelicenser. De taiwanesiska myndigheterna har trots detta inte uppgett om de är medvetna om kuststaternas åsikter och om de avsåg att samarbeta med berörda kuststater när det gäller verksamhet som bedrivs av fartygen och dessas befälhavare, övriga befäl och manskap.

| (46) | Vad gäller skälen 42, 43 och 44 anser kommissionen att Taiwan inte fullgör sitt kuststatsansvar att förhindra sin fiskeflotta från att bedriva IUU-fiske. Det bör i detta sammanhang påminnas om att en flaggstat enligt artikel 94.2 b i Unclos ska åta sig jurisdiktion enligt nationell rätt över varje fartyg som för dess flagg, inbegripet verksamhet som bedrivs av befälhavare, övrigt befäl och manskap (se artikel 5 i 1958 års Genèvekonvention om det fria havet (8)). Noteras ska att flaggstaten är skyldig att själv eller i samarbete med andra stater vidta de åtgärder, med avseende på sina medborgare, som behövs för att bevara de levande tillgångarna i det fria havet. I kraft av punkterna 31, 32, 33, 35 och 38 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå (9) ska flaggstaterna vidare genomföra kontrollordningar för sina fartyg och inrätta en efterlevnadsordning som bl.a. innefattar förmågan att upptäcka och vidta tillsynsåtgärder och effektiva sanktioner mot överträdelser av gällande lagar, förordningar och internationellt föreskrivna bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(46)

Vad gäller skälen 42, 43 och 44 anser kommissionen att Taiwan inte fullgör sitt kuststatsansvar att förhindra sin fiskeflotta från att bedriva IUU-fiske. Det bör i detta sammanhang påminnas om att en flaggstat enligt artikel 94.2 b i Unclos ska åta sig jurisdiktion enligt nationell rätt över varje fartyg som för dess flagg, inbegripet verksamhet som bedrivs av befälhavare, övrigt befäl och manskap (se artikel 5 i 1958 års Genèvekonvention om det fria havet (8)). Noteras ska att flaggstaten är skyldig att själv eller i samarbete med andra stater vidta de åtgärder, med avseende på sina medborgare, som behövs för att bevara de levande tillgångarna i det fria havet. I kraft av punkterna 31, 32, 33, 35 och 38 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå (9) ska flaggstaterna vidare genomföra kontrollordningar för sina fartyg och inrätta en efterlevnadsordning som bl.a. innefattar förmågan att upptäcka och vidta tillsynsåtgärder och effektiva sanktioner mot överträdelser av gällande lagar, förordningar och internationellt föreskrivna bevarande- och förvaltningsåtgärder.

| (47) | Kommissionen undersökte även, i enlighet med artikel 31.4 b, de åtgärder som Taiwan hade vidtagit beträffande IUU-fiskeriprodukters tillträde till dess marknad. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen undersökte även, i enlighet med artikel 31.4 b, de åtgärder som Taiwan hade vidtagit beträffande IUU-fiskeriprodukters tillträde till dess marknad.

| (48) | Kommissionen har granskat dokumentationen och andra uppgifter om Taiwans övervakning och kontroll av havsfisket och importerade, exporterade och internationellt handlade produkter. Kommissionen anser, på grundval av denna bedömning, att Taiwan inte kan garantera att fiskeriprodukter som anländer till landets hamnar eller till beredningsanläggningar inte har sitt ursprung i IUU-fiske. De taiwanesiska myndigheterna har inte kunnat visa att de förfogar över all nödvändig information för att styrka att importerade och beredda produkter avsedda för EU-marknaden är lagliga. De viktigaste faktorerna som bildar grund för kommissionens bedömning sammanfattas nedan. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen har granskat dokumentationen och andra uppgifter om Taiwans övervakning och kontroll av havsfisket och importerade, exporterade och internationellt handlade produkter. Kommissionen anser, på grundval av denna bedömning, att Taiwan inte kan garantera att fiskeriprodukter som anländer till landets hamnar eller till beredningsanläggningar inte har sitt ursprung i IUU-fiske. De taiwanesiska myndigheterna har inte kunnat visa att de förfogar över all nödvändig information för att styrka att importerade och beredda produkter avsedda för EU-marknaden är lagliga. De viktigaste faktorerna som bildar grund för kommissionens bedömning sammanfattas nedan.

| (49) | Vid besöken 2012 och 2015 framgick att Taiwan saknar spårbarhetssystem som kan garantera full transparens i fisketransaktionernas alla skeden, dvs. fångst, omlastning, landning, transport, beredning, export och handel. Kommissionen besökte 2012 aktörer och mäklare för att utvärdera transparens och spårbarhet på den taiwanesiska marknaden för fiskeriprodukter. Ett antal brister konstaterades som meddelades till myndigheterna utan senare uppföljning. |
| --- | --- |

(49)

Vid besöken 2012 och 2015 framgick att Taiwan saknar spårbarhetssystem som kan garantera full transparens i fisketransaktionernas alla skeden, dvs. fångst, omlastning, landning, transport, beredning, export och handel. Kommissionen besökte 2012 aktörer och mäklare för att utvärdera transparens och spårbarhet på den taiwanesiska marknaden för fiskeriprodukter. Ett antal brister konstaterades som meddelades till myndigheterna utan senare uppföljning.

| (50) | Kommissionen konstaterade att handelsföretagen inte lägger in spårbarhetsinformation om fisketransaktioner i sina redovisningssystem och att ingen visshet föreligger om det som registrerats i myndigheternas system motsvarar det som registrerats i företagens redovisnings- och produktionssystem. Detta undergräver spårbarhetskedjans tillförlitlighet på företagsnivå. Det blottar också systemet för missbruk genom att handelsaktörer kan överdeklarera inkommande kvantiteter från felaktiga fångstintyg och därigenom ”tvätta” fisken. De taiwanesiska elektroniska databaserna som stöder myndigheternas system är dessutom ofullständiga och viktiga handlingar i försörjningskedjan, t.ex. landningsdeklarationer, e-loggböcker och information från utsedda hamnar är fortfarande inte till fullo registrerade eller saknas. Detta visar på brister i spårbarhetssystem i dess helhet. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen konstaterade att handelsföretagen inte lägger in spårbarhetsinformation om fisketransaktioner i sina redovisningssystem och att ingen visshet föreligger om det som registrerats i myndigheternas system motsvarar det som registrerats i företagens redovisnings- och produktionssystem. Detta undergräver spårbarhetskedjans tillförlitlighet på företagsnivå. Det blottar också systemet för missbruk genom att handelsaktörer kan överdeklarera inkommande kvantiteter från felaktiga fångstintyg och därigenom ”tvätta” fisken. De taiwanesiska elektroniska databaserna som stöder myndigheternas system är dessutom ofullständiga och viktiga handlingar i försörjningskedjan, t.ex. landningsdeklarationer, e-loggböcker och information från utsedda hamnar är fortfarande inte till fullo registrerade eller saknas. Detta visar på brister i spårbarhetssystem i dess helhet.

| (51) | Risken för bristande spårbarhet förstärks av de särskilda förhållanden som råder för den taiwanesiska fiskeflotta. Taiwan har ett betydande antal fjärrfiskefartyg: 468 fartyg på mer än 100 bruttoregisterton och mellan 1 200 och 1 400 fartyg på mindre än 100 bruttoregisterton. Taiwanesiska medborgare har dessutom investerat i och driver 238 utlandsflaggade fiskefartyg. Taiwanesiskflaggade fjärrfiskefartyg fiskar på öppet hav och i kuststaternas vatten och utnyttjar hamnar i tredjeland som fiske- och landningsbas och återvänder sällan till sina hemmahamnar. Fiskeriprodukter sänds antingen från fiskeområden på öppet hav eller kuststaternas vatten till Taiwan för vidare beredning eller vidarebefordras av taiwanesiska handelsföretag till tredjeländer för vidare beredning. Det finns inget samarbete mellan Taiwans och tredjelands myndigheter och betydande problem finns vad gäller förmågan att övervaka den taiwanesiska fiskeflottans storlek och kapacitet. Denna situation sätter operatörer och handlare som vill begå olagliga handlingar i stånd att bedriva sin verksamhet med Taiwan som bas utan risk för upptäckt. Risken är fortfarande hög att taiwanesiska fartyg bedriver fiske som strider mot tillämpliga föreskrifter om bevarande- och förvaltningsåtgärder och att taiwanesiska handelsföretag handlar med ej deklarerade fångster för beredning. Denna situation ökar risken för att det inte går att garantera att fiskeriprodukter som härrör från taiwanesisk ursprungsfisk och är avsedda för EU-marknaden inte kommer från IUU-fiske. |
| --- | --- |

(51)

Risken för bristande spårbarhet förstärks av de särskilda förhållanden som råder för den taiwanesiska fiskeflotta. Taiwan har ett betydande antal fjärrfiskefartyg: 468 fartyg på mer än 100 bruttoregisterton och mellan 1 200 och 1 400 fartyg på mindre än 100 bruttoregisterton. Taiwanesiska medborgare har dessutom investerat i och driver 238 utlandsflaggade fiskefartyg. Taiwanesiskflaggade fjärrfiskefartyg fiskar på öppet hav och i kuststaternas vatten och utnyttjar hamnar i tredjeland som fiske- och landningsbas och återvänder sällan till sina hemmahamnar. Fiskeriprodukter sänds antingen från fiskeområden på öppet hav eller kuststaternas vatten till Taiwan för vidare beredning eller vidarebefordras av taiwanesiska handelsföretag till tredjeländer för vidare beredning. Det finns inget samarbete mellan Taiwans och tredjelands myndigheter och betydande problem finns vad gäller förmågan att övervaka den taiwanesiska fiskeflottans storlek och kapacitet. Denna situation sätter operatörer och handlare som vill begå olagliga handlingar i stånd att bedriva sin verksamhet med Taiwan som bas utan risk för upptäckt. Risken är fortfarande hög att taiwanesiska fartyg bedriver fiske som strider mot tillämpliga föreskrifter om bevarande- och förvaltningsåtgärder och att taiwanesiska handelsföretag handlar med ej deklarerade fångster för beredning. Denna situation ökar risken för att det inte går att garantera att fiskeriprodukter som härrör från taiwanesisk ursprungsfisk och är avsedda för EU-marknaden inte kommer från IUU-fiske.

| (52) | Taiwan uppfyller således inte kraven för att säkerställa en övergripande och effektiv övervakning och kontroll av fisket enligt artikel 94 i Unclos, punkt 33 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå och punkt 24 i den internationella handlingsplanen för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (nedan kallad IPOA-IUU
   (10)). |
| --- | --- |

(52)

Taiwan uppfyller således inte kraven för att säkerställa en övergripande och effektiv övervakning och kontroll av fisket enligt artikel 94 i Unclos, punkt 33 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå och punkt 24 i den internationella handlingsplanen för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (nedan kallad IPOA-IUU
   (10)).

| (53) | De taiwanesiska myndigheterna håller på att ta fram spårbarhetssystem för att effektivt kunna övervaka och kontrollera fisk som kommer från landets fartyg och som därefter i form av fiskeriprodukter anländer till deras hamnar för beredning och senare export. Myndigheterna har i år också infört en strategiplan för revision av handelsföretag. Hittills har planen emellertid inte genomförts och några granskningar av fiskehandelsföretag har aldrig utförts. Frånvaron av granskningar utförda av fiskeriorganet visar på en ovilja att skapa transparens i leveranskedjan och underlåtenhet att vidta åtgärder mot aktörer som direkt eller indirekt är kopplade till IUU-fiske som motsvarar vad som beskrivs i punkterna 72–74 i IPOA-IUU. |
| --- | --- |

(53)

De taiwanesiska myndigheterna håller på att ta fram spårbarhetssystem för att effektivt kunna övervaka och kontrollera fisk som kommer från landets fartyg och som därefter i form av fiskeriprodukter anländer till deras hamnar för beredning och senare export. Myndigheterna har i år också infört en strategiplan för revision av handelsföretag. Hittills har planen emellertid inte genomförts och några granskningar av fiskehandelsföretag har aldrig utförts. Frånvaron av granskningar utförda av fiskeriorganet visar på en ovilja att skapa transparens i leveranskedjan och underlåtenhet att vidta åtgärder mot aktörer som direkt eller indirekt är kopplade till IUU-fiske som motsvarar vad som beskrivs i punkterna 72–74 i IPOA-IUU.

| (54) | Enligt punkterna 11.2 och 11.3 i FAO:s uppförandekod bör den internationella handeln med fisk och fiskeriprodukter inte äventyra hållbar utveckling av fisket och bör baseras på transparenta åtgärder samt på transparenta, enkla och begripliga lagar och andra författningar och administrativa förfaranden. Dessutom föreskriver punkt 11.1.11 i FAO:s uppförandekod att staterna bör se till att internationell och inhemsk handel med fisk och fiskeriprodukter överensstämmer med sund bevarande- och förvaltningspraxis genom bättre identifiering av ursprunget för den fisk och de fiskeriprodukter som saluförs. I IPOA IUU finns vidare vägledning om internationellt överenskomna marknadsrelaterade åtgärder (punkterna 65–76) som understöder minskning eller eliminering av handeln med fisk och fiskeriprodukter som kommer från IUU-fiske. De spårbarhetssystem som kommissionen har undersökt (som anges i skälen 48 till 53) visar tydligt att Taiwan har underlåtet att vidta åtgärder för bättre transparens på sina marknader så att handel med IUU-produkter via Taiwan eller handelsföretag baserade i Taiwan kan förhindras. |
| --- | --- |

(54)

Enligt punkterna 11.2 och 11.3 i FAO:s uppförandekod bör den internationella handeln med fisk och fiskeriprodukter inte äventyra hållbar utveckling av fisket och bör baseras på transparenta åtgärder samt på transparenta, enkla och begripliga lagar och andra författningar och administrativa förfaranden. Dessutom föreskriver punkt 11.1.11 i FAO:s uppförandekod att staterna bör se till att internationell och inhemsk handel med fisk och fiskeriprodukter överensstämmer med sund bevarande- och förvaltningspraxis genom bättre identifiering av ursprunget för den fisk och de fiskeriprodukter som saluförs. I IPOA IUU finns vidare vägledning om internationellt överenskomna marknadsrelaterade åtgärder (punkterna 65–76) som understöder minskning eller eliminering av handeln med fisk och fiskeriprodukter som kommer från IUU-fiske. De spårbarhetssystem som kommissionen har undersökt (som anges i skälen 48 till 53) visar tydligt att Taiwan har underlåtet att vidta åtgärder för bättre transparens på sina marknader så att handel med IUU-produkter via Taiwan eller handelsföretag baserade i Taiwan kan förhindras.

| (55) | Inför kontrollbesöket 2015 analyserade Europeiska fiskerikontrollbyrån ett par hundra fångstintyg som presenterats vid EU:s gränser för sändningar med ursprung i Taiwan. Fångstintygen hade validerats av de taiwanesiska fiskerimyndigheterna på grundval av uppgifter från taiwanesiska aktörer. Resultatet av de problem med dataregistreringssystemen som beskrivs ovan illustreras genom de oegentligheter som anges nedan (se skälen 56 och 57). |
| --- | --- |

(55)

Inför kontrollbesöket 2015 analyserade Europeiska fiskerikontrollbyrån ett par hundra fångstintyg som presenterats vid EU:s gränser för sändningar med ursprung i Taiwan. Fångstintygen hade validerats av de taiwanesiska fiskerimyndigheterna på grundval av uppgifter från taiwanesiska aktörer. Resultatet av de problem med dataregistreringssystemen som beskrivs ovan illustreras genom de oegentligheter som anges nedan (se skälen 56 och 57).

| (56) | Vid analysen av produkter fångade av taiwanesiskflaggade fartyg uppdagades följande inkonsekvenser: Fångstintyg med uppgifter som ändrats eller som saknade vissa obligatoriska uppgifter, inkonsekvent information gällande fångster, befälhavardeklarationer, loggbok, Iccats statistikdokument, delfinsäkerhetsdeklarationer, omlastnings-, landnings- och bearbetningsuppgifter och datum, bristande tillgång till de faktiska uppgifterna i Vessel Day Scheme om fiskeansträngningar för fartyg som fiskar i Stilla havet, avsaknad av uppgifter om kuststatslicenser, inkonsekvenser rörande fiske- och transportfartyg med fartyg som ändrar namn och fartyg som inte finns upptagna i EU:s förteckningar över sanitärt godkända arbetsplatser, obegripliga handelsmönster (dvs. fisk fångas i Atlanten/Indiska oceanen transporteras till Asien, bereds och exporteras till EU) och ofullständig information om beredningsintyg och relevant produktionsavkastning. |
| --- | --- |

(56)

Vid analysen av produkter fångade av taiwanesiskflaggade fartyg uppdagades följande inkonsekvenser: Fångstintyg med uppgifter som ändrats eller som saknade vissa obligatoriska uppgifter, inkonsekvent information gällande fångster, befälhavardeklarationer, loggbok, Iccats statistikdokument, delfinsäkerhetsdeklarationer, omlastnings-, landnings- och bearbetningsuppgifter och datum, bristande tillgång till de faktiska uppgifterna i Vessel Day Scheme om fiskeansträngningar för fartyg som fiskar i Stilla havet, avsaknad av uppgifter om kuststatslicenser, inkonsekvenser rörande fiske- och transportfartyg med fartyg som ändrar namn och fartyg som inte finns upptagna i EU:s förteckningar över sanitärt godkända arbetsplatser, obegripliga handelsmönster (dvs. fisk fångas i Atlanten/Indiska oceanen transporteras till Asien, bereds och exporteras till EU) och ofullständig information om beredningsintyg och relevant produktionsavkastning.

| (57) | Kommissionen lämnade detaljerad information om resultaten från Europeiska fiskerikontrollbyråns analys till de taiwanesiska myndigheterna. Myndigheterna undersökte ärendet och lämnade tillfredsställande svar angående uppgifterna om produktionsresultat i beredningsintygen. De har till fullo noterat problemen och medgett behovet av att aktualisera sina inhemska bestämmelser för att lösa problemen. De har också meddelat att de vill samarbeta med kommissionen för att korrigera landets operativa förfaranden. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen lämnade detaljerad information om resultaten från Europeiska fiskerikontrollbyråns analys till de taiwanesiska myndigheterna. Myndigheterna undersökte ärendet och lämnade tillfredsställande svar angående uppgifterna om produktionsresultat i beredningsintygen. De har till fullo noterat problemen och medgett behovet av att aktualisera sina inhemska bestämmelser för att lösa problemen. De har också meddelat att de vill samarbeta med kommissionen för att korrigera landets operativa förfaranden.

| (58) | Den situation som beskrivs i skäl 56 understryker risken för att taiwanesiska beredda fiskeriprodukter eller taiwanesiska fiskråvaror härrör från fångster direkt kopplade till IUU-verksamhet. De tydligt fastställbara felen, som avses i skäl 56, visar dessutom att Taiwan har underlåtit att samarbeta med andra stater och regionala fiskeriorganisationer för att vidta lämpliga marknadsrelaterade åtgärder för att förhindra, motverka och undanröja IUU-fiske enligt punkterna 68 och 72 i IPOA-IUU. |
| --- | --- |

(58)

Den situation som beskrivs i skäl 56 understryker risken för att taiwanesiska beredda fiskeriprodukter eller taiwanesiska fiskråvaror härrör från fångster direkt kopplade till IUU-verksamhet. De tydligt fastställbara felen, som avses i skäl 56, visar dessutom att Taiwan har underlåtit att samarbeta med andra stater och regionala fiskeriorganisationer för att vidta lämpliga marknadsrelaterade åtgärder för att förhindra, motverka och undanröja IUU-fiske enligt punkterna 68 och 72 i IPOA-IUU.

| (59) | De uppgifter som beskrivs i skäl 56 visar att produkter som bereds i eller handlas via Taiwan undergräver reglerna för hållbarhet efter fångst i artikel 11 i FAO:s uppförandekod och demonstrerar vidare hur Taiwan har underlåtit att införa regler om lämpligt samarbete med tredjeländer där taiwanesiska fartyg fiskar och landar fångster och att vidta åtgärder som garanterar transparens och spårbarhet vad gäller produkter som går via marknaden i enlighet med punkterna 67–69 och 71–72 i IPOA-IUU, så att fisk eller fiskeriprodukter från Taiwan ska kunna spåras. |
| --- | --- |

(59)

De uppgifter som beskrivs i skäl 56 visar att produkter som bereds i eller handlas via Taiwan undergräver reglerna för hållbarhet efter fångst i artikel 11 i FAO:s uppförandekod och demonstrerar vidare hur Taiwan har underlåtit att införa regler om lämpligt samarbete med tredjeländer där taiwanesiska fartyg fiskar och landar fångster och att vidta åtgärder som garanterar transparens och spårbarhet vad gäller produkter som går via marknaden i enlighet med punkterna 67–69 och 71–72 i IPOA-IUU, så att fisk eller fiskeriprodukter från Taiwan ska kunna spåras.

| (60) | Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Taiwan, har det, i kraft av artikel 31.3 och 31.4 a–b i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta land har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg- hamn-, kust- eller marknadsstat vad gäller IUU-fartyg och IUU-fiske som bedrivits eller fått stöd av fiskefartyg som för landets flagg eller av landets medborgare, samt att hindra IUU-fiskeriprodukters tillträde till dess marknad. |
| --- | --- |

(60)

Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Taiwan, har det, i kraft av artikel 31.3 och 31.4 a–b i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta land har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt som flagg- hamn-, kust- eller marknadsstat vad gäller IUU-fartyg och IUU-fiske som bedrivits eller fått stöd av fiskefartyg som för landets flagg eller av landets medborgare, samt att hindra IUU-fiskeriprodukters tillträde till dess marknad.

3.2   Underlåtenhet att samarbeta och sköta tillsyn (artikel 31.5 i IUU-förordningen)

| (61) | I enlighet med artikel 31.5 a har kommissionen analyserat sitt samarbete med Taiwan för att se om landet reellt samarbetat genom att besvara förfrågningar, komma med synpunkter och utreda frågor rörande IUU-fiske och relaterad verksamhet. |
| --- | --- |

(61)

I enlighet med artikel 31.5 a har kommissionen analyserat sitt samarbete med Taiwan för att se om landet reellt samarbetat genom att besvara förfrågningar, komma med synpunkter och utreda frågor rörande IUU-fiske och relaterad verksamhet.

| (62) | Efter kontrollbesöket 2012 uppmanade kommissionen Taiwan att samarbeta i en rad fiskeriförvaltningsfrågor som krävde omedelbar uppmärksamhet. Saken gällde följande: Den rättsliga och administrativa ramen för fiskeriförvaltningen behövde aktualiseras i och med antagandet av en ändrad fiskerilag och IUU-uppförandekodex (nationell IUU-handlingsplan) för att se till att internationell och regional lagstiftning och icke-bindande rekommendationer avseende fiskeriförvalting införlivas med nationell lagstiftning. Kommissionen uppmanade Taiwan att ta fram ett konsekvent och avskräckande sanktionssystem på grundval av ett register över överträdelser och sanktioner. Kommissionen föreslog förbättringar av uppföljnings-, kontroll- och övervakningsramen för att säkra kontrollen av Taiwans fiskeflotta på öppet hav och i tredjeländers vatten och framtagning av loggböcker, fångstrapportering och ett system för landningsdeklarationer, utsedda hamnar samt en inspektionsplan för kontroll av fiskeverksamhet, omlastning och landning. Större effektivitet och mer transparens borde ha uppnåtts vad gäller fångstintygen och spårbarhetssystemet för produkter avsedda för export till EU-marknaden. |
| --- | --- |

(62)

Efter kontrollbesöket 2012 uppmanade kommissionen Taiwan att samarbeta i en rad fiskeriförvaltningsfrågor som krävde omedelbar uppmärksamhet. Saken gällde följande: Den rättsliga och administrativa ramen för fiskeriförvaltningen behövde aktualiseras i och med antagandet av en ändrad fiskerilag och IUU-uppförandekodex (nationell IUU-handlingsplan) för att se till att internationell och regional lagstiftning och icke-bindande rekommendationer avseende fiskeriförvalting införlivas med nationell lagstiftning. Kommissionen uppmanade Taiwan att ta fram ett konsekvent och avskräckande sanktionssystem på grundval av ett register över överträdelser och sanktioner. Kommissionen föreslog förbättringar av uppföljnings-, kontroll- och övervakningsramen för att säkra kontrollen av Taiwans fiskeflotta på öppet hav och i tredjeländers vatten och framtagning av loggböcker, fångstrapportering och ett system för landningsdeklarationer, utsedda hamnar samt en inspektionsplan för kontroll av fiskeverksamhet, omlastning och landning. Större effektivitet och mer transparens borde ha uppnåtts vad gäller fångstintygen och spårbarhetssystemet för produkter avsedda för export till EU-marknaden.

| (63) | Som svar på detta färdigställde Taiwan 2013 en nationell IUU-handlingsplan och 2014 en nationell handlingsplan gällande fiskekapacitet. Kommissionen och de taiwanesiska myndigheterna dryftade dessa dokument genom skritväxling, videokonferenser och möten. |
| --- | --- |

(63)

Som svar på detta färdigställde Taiwan 2013 en nationell IUU-handlingsplan och 2014 en nationell handlingsplan gällande fiskekapacitet. Kommissionen och de taiwanesiska myndigheterna dryftade dessa dokument genom skritväxling, videokonferenser och möten.

| (64) | När det gäller den nationella IUU-handlingsplanen visade kommissionens analys att även om idéerna i planen i princip är korrekta är tidsplanen för genomförandet orimligt lång med åtgärder ända fram till 2020. Med hänsyn till storleken på den taiwanesiska fiskeflottan, som är verksam i mer än 30 länder, och att taiwanesiska fiskefartyg är viktiga leverantörer av råmaterial till beredningsanläggningar och konservfabriker, är det viktigt för Taiwan att snabbt vidta åtgärder för uppföljning, kontroll och övervakning, observatörer, landning och omlastning samt att verkningsfullt i sin lagstiftning komma till rätta med saker som rör allvarliga överträdelser och kontroll av medborgare. |
| --- | --- |

(64)

När det gäller den nationella IUU-handlingsplanen visade kommissionens analys att även om idéerna i planen i princip är korrekta är tidsplanen för genomförandet orimligt lång med åtgärder ända fram till 2020. Med hänsyn till storleken på den taiwanesiska fiskeflottan, som är verksam i mer än 30 länder, och att taiwanesiska fiskefartyg är viktiga leverantörer av råmaterial till beredningsanläggningar och konservfabriker, är det viktigt för Taiwan att snabbt vidta åtgärder för uppföljning, kontroll och övervakning, observatörer, landning och omlastning samt att verkningsfullt i sin lagstiftning komma till rätta med saker som rör allvarliga överträdelser och kontroll av medborgare.

| (65) | Beträffande den nationella handlingsplanen gällande fiskekapacitet visade kommissionens analys att denna plan inte säkerställer kopplingen mellan Taiwans kontrollorgan och de många taiwanesiska fjärrfiskefartygen. De åtgärder som Taiwan vidtagit (loggböcker, e-loggböcker, landningsdeklarations- och fångstrapporteringssystem, utsedda hamnar, inspektion och kontroll av landade fångster, omlastning, bordning och inspektion av fartyg, nationella inspektions-/observatörsplaner och spårbarhet) för att övervaka landets fiskeflotta är inte heltäckande eftersom åtgärderna bara delvis täcker fjärrfiskefartygen, bara delvis genomförts eller ännu inte utarbetats. Denna politik har dessutom inga kvantifierbara förvaltningsmål, inga uppgifter om fiskeansträngningar, kvoter, licenser, tillstånd för fiske för tredjeländer, antal fartyg i de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna, beståndsbedömningar och mål eller vetenskapliga utlåtanden. Någon analys finns inte om kopplingen mellan antalet fartyg, antalet licenser, fångsternas volym och de tillgängliga ekonomiska och mänskliga resurser som behövs för att kontrollera och övervaka branschen. Riktmärken saknas för hur politiska mål ska uppnås och likaså saknas en metod för att skapa sådana riktmärken. De framtida åtgärderna är slutligen vaga och saknar indikationer om hur och när myndigheterna avser att genomföra dem. |
| --- | --- |

(65)

Beträffande den nationella handlingsplanen gällande fiskekapacitet visade kommissionens analys att denna plan inte säkerställer kopplingen mellan Taiwans kontrollorgan och de många taiwanesiska fjärrfiskefartygen. De åtgärder som Taiwan vidtagit (loggböcker, e-loggböcker, landningsdeklarations- och fångstrapporteringssystem, utsedda hamnar, inspektion och kontroll av landade fångster, omlastning, bordning och inspektion av fartyg, nationella inspektions-/observatörsplaner och spårbarhet) för att övervaka landets fiskeflotta är inte heltäckande eftersom åtgärderna bara delvis täcker fjärrfiskefartygen, bara delvis genomförts eller ännu inte utarbetats. Denna politik har dessutom inga kvantifierbara förvaltningsmål, inga uppgifter om fiskeansträngningar, kvoter, licenser, tillstånd för fiske för tredjeländer, antal fartyg i de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna, beståndsbedömningar och mål eller vetenskapliga utlåtanden. Någon analys finns inte om kopplingen mellan antalet fartyg, antalet licenser, fångsternas volym och de tillgängliga ekonomiska och mänskliga resurser som behövs för att kontrollera och övervaka branschen. Riktmärken saknas för hur politiska mål ska uppnås och likaså saknas en metod för att skapa sådana riktmärken. De framtida åtgärderna är slutligen vaga och saknar indikationer om hur och när myndigheterna avser att genomföra dem.

| (66) | Åren 2012–2015 kommenterade kommissionen ingående Taiwans olika planer att komma till rätta med IUU-fisket och upprepade behovet av samarbete och korrigerande åtgärder. Taiwan bestred inte kommissionens konstateranden, men menade vid upprepade tillfällen att tid behövdes för att utreda möjliga åtgärder och ytterligare tid för att genomföra dem. |
| --- | --- |

(66)

Åren 2012–2015 kommenterade kommissionen ingående Taiwans olika planer att komma till rätta med IUU-fisket och upprepade behovet av samarbete och korrigerande åtgärder. Taiwan bestred inte kommissionens konstateranden, men menade vid upprepade tillfällen att tid behövdes för att utreda möjliga åtgärder och ytterligare tid för att genomföra dem.

| (67) | Besöket i Taiwan 2015 visade att få eller inga framsteg hade gjorts på de problemområden som kommissionen påtalade under perioden 2012–2015 (såsom beskrivs i skälet ovan). Fiskelagen befann sig fortfarande i utkaststadiet, den nationella IUU-handlingsplanen rapporterades vara under genomförande, men utan att åtgärderna som beskrivs i detta avsnitt av beslutet hade vidtagits i verkligheten och med otydliga tidsramar, den nationella handlingsplanen gällande fiskekapacitet var fortfarande bara ett dokument utan konkreta mål och utan några som helst tidsplaner för genomförandet. Uppföljnings-, kontroll- och övervakningsramen hade utvecklats minimalt: e-loggböckerna täckte endast en del av fiskeflottan, några utsedda hamnar fanns inte, landningsdeklarationerna omfattade endast inhemskt fiske med planer för framtiden om att de ska omfatta fjärrfiskefartygen och åtgärderna för kontroll av omlastningar befann sig bara i framtagningsfasen. I kommissionens rapport från juli 2012 anges de olika problem som nämns i detta skäl och problemen är desamma som konstaterades under det senaste besöket i mars 2015. Kommissionens rapport från mars 2015 tog åter upp alla kritiska frågor och lyfte fram de möjliga följderna av en fortsatt brist på framsteg. |
| --- | --- |

(67)

Besöket i Taiwan 2015 visade att få eller inga framsteg hade gjorts på de problemområden som kommissionen påtalade under perioden 2012–2015 (såsom beskrivs i skälet ovan). Fiskelagen befann sig fortfarande i utkaststadiet, den nationella IUU-handlingsplanen rapporterades vara under genomförande, men utan att åtgärderna som beskrivs i detta avsnitt av beslutet hade vidtagits i verkligheten och med otydliga tidsramar, den nationella handlingsplanen gällande fiskekapacitet var fortfarande bara ett dokument utan konkreta mål och utan några som helst tidsplaner för genomförandet. Uppföljnings-, kontroll- och övervakningsramen hade utvecklats minimalt: e-loggböckerna täckte endast en del av fiskeflottan, några utsedda hamnar fanns inte, landningsdeklarationerna omfattade endast inhemskt fiske med planer för framtiden om att de ska omfatta fjärrfiskefartygen och åtgärderna för kontroll av omlastningar befann sig bara i framtagningsfasen. I kommissionens rapport från juli 2012 anges de olika problem som nämns i detta skäl och problemen är desamma som konstaterades under det senaste besöket i mars 2015. Kommissionens rapport från mars 2015 tog åter upp alla kritiska frågor och lyfte fram de möjliga följderna av en fortsatt brist på framsteg.

| (68) | Kommissionen anser därför att Taiwan har underlåtit att åtgärda alla problem som konstaterades 2012–2015. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen anser därför att Taiwan har underlåtit att åtgärda alla problem som konstaterades 2012–2015.

| (69) | Landet har heller inte antagit någon rättslig ram med definitioner av IUU-fiske och allvarliga överträdelser i linje med IOTC:s resolution 11/03 (11) och artikel 25.4 i WCPFC-konventionen (12). Landet har även underlåtit att utöva jurisdiktion över fiskeflottans administrativa och tekniska frågor, i enlighet med artikel 94 i Unclos (se även artikel 5 i 1958 års Genèvekonvention om det fria havet). Landet har också underlåtit att genomföra punkterna 31–33 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå. Landet har dessutom inte genomfört punkt 24 i IPOA IUU vad gäller övervakning, kontroll och uppföljning av fiskeflottan. |
| --- | --- |

(69)

Landet har heller inte antagit någon rättslig ram med definitioner av IUU-fiske och allvarliga överträdelser i linje med IOTC:s resolution 11/03 (11) och artikel 25.4 i WCPFC-konventionen (12). Landet har även underlåtit att utöva jurisdiktion över fiskeflottans administrativa och tekniska frågor, i enlighet med artikel 94 i Unclos (se även artikel 5 i 1958 års Genèvekonvention om det fria havet). Landet har också underlåtit att genomföra punkterna 31–33 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå. Landet har dessutom inte genomfört punkt 24 i IPOA IUU vad gäller övervakning, kontroll och uppföljning av fiskeflottan.

| (70) | De taiwanesiska myndigheterna har, i enlighet med artikel 17.6 i förordning (EG) nr 1005/2008, i allmänhet visat samarbetsvilja och har på begäran snabbt besvarat förfrågningar om information eller i kontrollsyfte både från medlemsstaterna och från kommissionen. Vissa frågor rörande medlemsstaters tillgång till VMS-relaterade uppgifter från taiwanesiskflaggade fartyg löstes efter ingripande från kommissionen. Trovärdighet hos svaren från de taiwanesiska myndigheterna undergrävdes emellertid av de brister i deras spårbarhetssystem som beskrivs i avsnitt 3.1 i detta beslut. |
| --- | --- |

(70)

De taiwanesiska myndigheterna har, i enlighet med artikel 17.6 i förordning (EG) nr 1005/2008, i allmänhet visat samarbetsvilja och har på begäran snabbt besvarat förfrågningar om information eller i kontrollsyfte både från medlemsstaterna och från kommissionen. Vissa frågor rörande medlemsstaters tillgång till VMS-relaterade uppgifter från taiwanesiskflaggade fartyg löstes efter ingripande från kommissionen. Trovärdighet hos svaren från de taiwanesiska myndigheterna undergrävdes emellertid av de brister i deras spårbarhetssystem som beskrivs i avsnitt 3.1 i detta beslut.

| (71) | I enlighet med artikel 31.5 b undersökte kommissionen också befintliga tillsynsåtgärder för att förhindra, motverka och undanröja IUU-fiske i Taiwan. |
| --- | --- |

(71)

I enlighet med artikel 31.5 b undersökte kommissionen också befintliga tillsynsåtgärder för att förhindra, motverka och undanröja IUU-fiske i Taiwan.

| (72) | Åren 2012–2015 lyfte kommissionen fram behovet av att Taiwan stiftar en ny fiskerilag. Gällande lagstiftning saknar tydliga definitioner om räckvidd och allvarliga överträdelser och vidare saknas bestämmelser om försvårande omständigheter vid upprepade överträdelser. Nuvarande bötesnivåer i lagstiftningen är otillräckliga för att beröva stora kommersiella fartyg vinsterna av potentiellt olaglig verksamhet (de högsta böterna ligger på cirka 9 000 euro). I sin nuvarande form är påföljderna varken tillräckligt omfattande till sin räckvidd eller tillräckligt stränga för att vara avskräckande. Särskilda bestämmelser saknas också i lagen angående medborgare som stöder eller bedriver IUU-fiske. Vissa fakultativa påföljdsbestämmelser ingår i föreskriften avseende taiwanesiska investeringar i drift av utlandsflaggade fiskefartyg med påföljder för tvätt av fiskursprung och drift av utlandsflaggade fiskefartyg i strid med flaggstatens regler. De planerade ekonomiska påföljder är inte obligatoriska, och det är oklart om de ska tillämpas när andra länder redan dömt taiwanesiska medborgare att betala böter som varit alltför låga. |
| --- | --- |

(72)

Åren 2012–2015 lyfte kommissionen fram behovet av att Taiwan stiftar en ny fiskerilag. Gällande lagstiftning saknar tydliga definitioner om räckvidd och allvarliga överträdelser och vidare saknas bestämmelser om försvårande omständigheter vid upprepade överträdelser. Nuvarande bötesnivåer i lagstiftningen är otillräckliga för att beröva stora kommersiella fartyg vinsterna av potentiellt olaglig verksamhet (de högsta böterna ligger på cirka 9 000 euro). I sin nuvarande form är påföljderna varken tillräckligt omfattande till sin räckvidd eller tillräckligt stränga för att vara avskräckande. Särskilda bestämmelser saknas också i lagen angående medborgare som stöder eller bedriver IUU-fiske. Vissa fakultativa påföljdsbestämmelser ingår i föreskriften avseende taiwanesiska investeringar i drift av utlandsflaggade fiskefartyg med påföljder för tvätt av fiskursprung och drift av utlandsflaggade fiskefartyg i strid med flaggstatens regler. De planerade ekonomiska påföljder är inte obligatoriska, och det är oklart om de ska tillämpas när andra länder redan dömt taiwanesiska medborgare att betala böter som varit alltför låga.

| (73) | Slutligen finns ingen tydlig rättslig ram gällande införlivandet av de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas bevarande- och förvaltningsåtgärder. De taiwanesiska myndigheterna har bekräftat att den rättsliga ramen måste revideras för att rätta till dessa saker. Taiwan har även meddelat att landet till fullo åtar sig att se till att taiwanesiska fiskefartyg för vilka otillräckliga sanktioner utdömts av kuststater för överträdelser kommer att straffas ytterligare i Taiwan. De taiwanesiska myndigheterna hade meddelat att en ny fiskelag skulle vara färdig i slutet av 2014. Detta är dock hittills inte fallet. Taiwan fullgör inte sin skyldighet att vidta effektiva tillsynsåtgärder enligt artikel 94 i Unclos (se även artikel 5 i 1958 års Genèvekonvention om det fria havet). Landet följer heller inte punkterna 31–33, 35 och 38 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå och visar inte att det har infört ett lämpligt sanktionssystem för att bekämpa IUU-fiske i enlighet med rekommendationerna i punkt 21 i IPOA IUU och att det har vidtagit åtgärder gällande medborgare under dess jurisdiktion som stöder eller bedriver IUU-fiske, i enlighet med rekommendationerna i punkt 18 i IPOA IUU. |
| --- | --- |

(73)

Slutligen finns ingen tydlig rättslig ram gällande införlivandet av de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas bevarande- och förvaltningsåtgärder. De taiwanesiska myndigheterna har bekräftat att den rättsliga ramen måste revideras för att rätta till dessa saker. Taiwan har även meddelat att landet till fullo åtar sig att se till att taiwanesiska fiskefartyg för vilka otillräckliga sanktioner utdömts av kuststater för överträdelser kommer att straffas ytterligare i Taiwan. De taiwanesiska myndigheterna hade meddelat att en ny fiskelag skulle vara färdig i slutet av 2014. Detta är dock hittills inte fallet. Taiwan fullgör inte sin skyldighet att vidta effektiva tillsynsåtgärder enligt artikel 94 i Unclos (se även artikel 5 i 1958 års Genèvekonvention om det fria havet). Landet följer heller inte punkterna 31–33, 35 och 38 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå och visar inte att det har infört ett lämpligt sanktionssystem för att bekämpa IUU-fiske i enlighet med rekommendationerna i punkt 21 i IPOA IUU och att det har vidtagit åtgärder gällande medborgare under dess jurisdiktion som stöder eller bedriver IUU-fiske, i enlighet med rekommendationerna i punkt 18 i IPOA IUU.

| (74) | Taiwans uppföljnings-, kontroll- och övervakningskapaciteter är inte tillräckligt utvecklade. Någon nationell kontrollplan finns inte som ser till att en konsekvent strategi finns för övervakning och uppföljning av fiskeflottans verksamhet. De särskilda uppföljnings-, kontroll- och övervakningsåtgärderna och verktygen är, såsom förklaras i skälen 65 och 67, fortfarande bristfälliga, vilket undergräver effektiviteten i de taiwanesiska tillsynsåtgärderna för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. Enligt tillgänglig information täcker Taiwan endast 60 % av sin fjärrfiskeflotta på över 100 bruttoton som fiskar utanför Taiwan vatten, däribland alla förekommande notfartyg. Taiwan arbetar tillsammans med mer än 30 länder med att fastställa utsedda hamnar, men har för närvarande inte infört några operativa åtgärder. Sedan september 2014 har landet infört ett nytt system för landningsdeklarationer och håller på att uppgradera detta med nya rättsliga bestämmelser, men detta nya system täcker fortfarande inte alla typer av fjärrfiskefartyg. Slutligen arbetar landet fortfarande med att utveckla ett effektivt system för kontroll av den taiwanesiska fjärrfiskeflottans omlastningar. |
| --- | --- |

(74)

Taiwans uppföljnings-, kontroll- och övervakningskapaciteter är inte tillräckligt utvecklade. Någon nationell kontrollplan finns inte som ser till att en konsekvent strategi finns för övervakning och uppföljning av fiskeflottans verksamhet. De särskilda uppföljnings-, kontroll- och övervakningsåtgärderna och verktygen är, såsom förklaras i skälen 65 och 67, fortfarande bristfälliga, vilket undergräver effektiviteten i de taiwanesiska tillsynsåtgärderna för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske. Enligt tillgänglig information täcker Taiwan endast 60 % av sin fjärrfiskeflotta på över 100 bruttoton som fiskar utanför Taiwan vatten, däribland alla förekommande notfartyg. Taiwan arbetar tillsammans med mer än 30 länder med att fastställa utsedda hamnar, men har för närvarande inte infört några operativa åtgärder. Sedan september 2014 har landet infört ett nytt system för landningsdeklarationer och håller på att uppgradera detta med nya rättsliga bestämmelser, men detta nya system täcker fortfarande inte alla typer av fjärrfiskefartyg. Slutligen arbetar landet fortfarande med att utveckla ett effektivt system för kontroll av den taiwanesiska fjärrfiskeflottans omlastningar.

| (75) | Avsaknaden av ett effektivt uppföljnings-, kontroll- och övervakningssystem visar att det är omöjligt att övervaka fisket till havs och undergräver fiskeriorganets möjligheter att reellt kontrollera efterlevnaden av de bestämmelser som är tillämpliga i de olika berörda havsområdena. Detta, i kombination med bristen på fungerande samarbete med tredjeländer beträffande utsedda hamnar och omlastningar, ökar risken för IUU-fiske som bedrivs av taiwanesiska fartyg. Kommissionen anser därför att Taiwan inte kan garantera ett övergripande och effektivt uppföljnings-, kontroll- och övervakningssystem för fiskefartyg som för landets flagg. Taiwans underlåtelse att införa ett reellt uppföljnings-, kontroll- och övervakningssystem inverkar negativt på landets efterlevnad av artikel 94 i Unclos (se även artikel 5 i 1958 års Genèvekonvention om det fria havet). Taiwan följer heller inte rekommendationerna i punkt 33 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå och punkt 24 i IPOA-IUU. |
| --- | --- |

(75)

Avsaknaden av ett effektivt uppföljnings-, kontroll- och övervakningssystem visar att det är omöjligt att övervaka fisket till havs och undergräver fiskeriorganets möjligheter att reellt kontrollera efterlevnaden av de bestämmelser som är tillämpliga i de olika berörda havsområdena. Detta, i kombination med bristen på fungerande samarbete med tredjeländer beträffande utsedda hamnar och omlastningar, ökar risken för IUU-fiske som bedrivs av taiwanesiska fartyg. Kommissionen anser därför att Taiwan inte kan garantera ett övergripande och effektivt uppföljnings-, kontroll- och övervakningssystem för fiskefartyg som för landets flagg. Taiwans underlåtelse att införa ett reellt uppföljnings-, kontroll- och övervakningssystem inverkar negativt på landets efterlevnad av artikel 94 i Unclos (se även artikel 5 i 1958 års Genèvekonvention om det fria havet). Taiwan följer heller inte rekommendationerna i punkt 33 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå och punkt 24 i IPOA-IUU.

| (76) | Kommissionen noterar, på grundval av den information som samlades in under besöken 2012 och 2015 och diskussionerna med de taiwanesiska myndigheterna åren 2012–2025, att dessa myndigheter inte kan anses lida brist på ekonomiska resurser, utan att landet snarare saknar de rättsliga och förvaltningsmässiga strukturer som krävs för att effektivt och ändamålsenligt fullgöra landet skyldigheter som flaggstat, hamnstat och marknadsstat. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen noterar, på grundval av den information som samlades in under besöken 2012 och 2015 och diskussionerna med de taiwanesiska myndigheterna åren 2012–2025, att dessa myndigheter inte kan anses lida brist på ekonomiska resurser, utan att landet snarare saknar de rättsliga och förvaltningsmässiga strukturer som krävs för att effektivt och ändamålsenligt fullgöra landet skyldigheter som flaggstat, hamnstat och marknadsstat.

| (77) | Påminnas ska att Taiwan på grund av sin politiska status inte är medlem av Förenta nationerna. Baserat på statistik enligt FN:s index för mänsklig utveckling som Taiwan har samlats in med hjälp av FN-metodiken anses Taiwan vara ett land med hög mänsklig utveckling (på 21:a plats bland 188 länder) (13). |
| --- | --- |

(77)

Påminnas ska att Taiwan på grund av sin politiska status inte är medlem av Förenta nationerna. Baserat på statistik enligt FN:s index för mänsklig utveckling som Taiwan har samlats in med hjälp av FN-metodiken anses Taiwan vara ett land med hög mänsklig utveckling (på 21:a plats bland 188 länder) (13).

| (78) | Mot bakgrund av detta anser kommissionen att Taiwan inte lider brist på ekonomiska resurser för att fullgöra sina skyldigheter som flagg-, hamn- och marknadsstat, utan att det snarare saknar de rättsliga och förvaltningsmässiga strukturer som krävs för att landet effektivt och ändamålsenligt ska kunna fullgöra sina skyldigheter. |
| --- | --- |

(78)

Mot bakgrund av detta anser kommissionen att Taiwan inte lider brist på ekonomiska resurser för att fullgöra sina skyldigheter som flagg-, hamn- och marknadsstat, utan att det snarare saknar de rättsliga och förvaltningsmässiga strukturer som krävs för att landet effektivt och ändamålsenligt ska kunna fullgöra sina skyldigheter.

| (79) | Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Taiwan, har det, i kraft av artikel 31.3 och 31.5 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta land inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt i vad gäller samarbete och tillsynsåtgärder. |
| --- | --- |

(79)

Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Taiwan, har det, i kraft av artikel 31.3 och 31.5 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta land inte har fullgjort sina skyldigheter enligt internationell rätt i vad gäller samarbete och tillsynsåtgärder.

3.3   Underlåtenhet att tillämpa internationella regler (artikel 31.6 i IUU-förordningen)

| (80) | Taiwan har inte undertecknat eller ratificerat några internationella överenskommelser om enbart fiske. Såsom förklaras i skäl 36 anses Taiwan omfattas av sedvanerättens befintliga regler samt av kravet på tillbörlig aktsamhet med avseende på de av landets fiskefartyg som bedriver IUU-fiske. Taiwan är avtalsslutande part i CCSBT, SPRFMO och NPFC och samarbetande icke-avtalsslutande part i WCPFC och IATTC och Iccat. Taiwan har dessutom bjudits in till IOTC. |
| --- | --- |

(80)

Taiwan har inte undertecknat eller ratificerat några internationella överenskommelser om enbart fiske. Såsom förklaras i skäl 36 anses Taiwan omfattas av sedvanerättens befintliga regler samt av kravet på tillbörlig aktsamhet med avseende på de av landets fiskefartyg som bedriver IUU-fiske. Taiwan är avtalsslutande part i CCSBT, SPRFMO och NPFC och samarbetande icke-avtalsslutande part i WCPFC och IATTC och Iccat. Taiwan har dessutom bjudits in till IOTC.

| (81) | Kommissionen har i enlighet med artikel 31.6 b analyserat all information rörande Taiwans status som avtalsslutande part i CCSBT, SPRFMO och NPFC, som samarbetande icke-avtalsslutande part i WCPFC och IATTC, Iccat och som inbjuden expert i IOTC. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen har i enlighet med artikel 31.6 b analyserat all information rörande Taiwans status som avtalsslutande part i CCSBT, SPRFMO och NPFC, som samarbetande icke-avtalsslutande part i WCPFC och IATTC, Iccat och som inbjuden expert i IOTC.

| (82) | Kommissionen har också analyserat all information den bedömer vara relevant med avseende på att Taiwan har gått med på att tillämpa bevarande- och förvaltningsåtgärder som vidtagits av WCPFC, IATTC, Iccat, CCSBT, SPRFMO och IOTC. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen har också analyserat all information den bedömer vara relevant med avseende på att Taiwan har gått med på att tillämpa bevarande- och förvaltningsåtgärder som vidtagits av WCPFC, IATTC, Iccat, CCSBT, SPRFMO och IOTC.

| (83) | Enligt uppgifter i IOTC:s efterlevnadsrapport för Taiwan av den 23 mars 2015 (14) konstaterades flera upprepade efterlevnadsproblem 2014. Enligt tillgänglig information har Taiwan inte lämnat alla obligatoriska uppgifter enligt IOTC:s standard till förteckningen över fartyg som fiskade efter tropisk tonfisk 2006, enligt kraven i IOTC:s resolution 12/11. Landet har inte lämnat alla obligatoriska uppgifter enligt IOTC:s standard till förteckningen över fartyg som fiskade efter svärdfisk och långfenad tonfisk 2007, vilket krävs i IOTC:s resolution 12/11. Landet har inte lämnat alla obligatoriska uppgifter enligt IOTC:s standard till förteckningen över godkända fartyg med en längd överallt på 24 meter eller mer, enligt kraven i IOTC:s resolution 14/04. Landet har inte rapporterat storleksfrekvens för långrevsfiske enligt IOTC-standard, som krävs i resolution 10/02. Landet har inte rapporterat storleksfrekvens för haj enligt IOTC-standard, som krävs i resolution 05/05. Landet har inte lämnat observatörsrapport enligt kraven i resolution 11/04. Taiwan har dessutom inte lämnat rapport om VMS-sammanfattningen, enligt kraven i resolution 12/13, landet har inte märkt passiva fiskeredskap, enligt kraven i resolution 13/02 och heller inte lämnat någon ingående rapport om omlastning i hamn, enligt kraven i resolution 12/05. Det fastställdes också att Taiwan inte följer IOTC:s resolution 14/06. |
| --- | --- |

(83)

Enligt uppgifter i IOTC:s efterlevnadsrapport för Taiwan av den 23 mars 2015 (14) konstaterades flera upprepade efterlevnadsproblem 2014. Enligt tillgänglig information har Taiwan inte lämnat alla obligatoriska uppgifter enligt IOTC:s standard till förteckningen över fartyg som fiskade efter tropisk tonfisk 2006, enligt kraven i IOTC:s resolution 12/11. Landet har inte lämnat alla obligatoriska uppgifter enligt IOTC:s standard till förteckningen över fartyg som fiskade efter svärdfisk och långfenad tonfisk 2007, vilket krävs i IOTC:s resolution 12/11. Landet har inte lämnat alla obligatoriska uppgifter enligt IOTC:s standard till förteckningen över godkända fartyg med en längd överallt på 24 meter eller mer, enligt kraven i IOTC:s resolution 14/04. Landet har inte rapporterat storleksfrekvens för långrevsfiske enligt IOTC-standard, som krävs i resolution 10/02. Landet har inte rapporterat storleksfrekvens för haj enligt IOTC-standard, som krävs i resolution 05/05. Landet har inte lämnat observatörsrapport enligt kraven i resolution 11/04. Taiwan har dessutom inte lämnat rapport om VMS-sammanfattningen, enligt kraven i resolution 12/13, landet har inte märkt passiva fiskeredskap, enligt kraven i resolution 13/02 och heller inte lämnat någon ingående rapport om omlastning i hamn, enligt kraven i resolution 12/05. Det fastställdes också att Taiwan inte följer IOTC:s resolution 14/06.

| (84) | IOTC identifierade 2014 på dessa grunder Taiwan som återfallsöverträdare, eftersom 48 storskaliga långrevsfartyg för tonfiskfiske i landets fiskeflotta det året upprepade gånger dömdes för överträdelser och 38 av dessa eventuellt har begått överträdelser även 2013 (15). |
| --- | --- |

(84)

IOTC identifierade 2014 på dessa grunder Taiwan som återfallsöverträdare, eftersom 48 storskaliga långrevsfartyg för tonfiskfiske i landets fiskeflotta det året upprepade gånger dömdes för överträdelser och 38 av dessa eventuellt har begått överträdelser även 2013 (15).

| (85) | Det fastställdes även att Taiwan ännu har att ta itu med de fall där taiwanesiska fartyg och medborgare konstaterats ha deltagit i IUU-fiske 2013 (se skäl 86). |
| --- | --- |

(85)

Det fastställdes även att Taiwan ännu har att ta itu med de fall där taiwanesiska fartyg och medborgare konstaterats ha deltagit i IUU-fiske 2013 (se skäl 86).

| (86) | Enligt uppgifter som hämtats från IOTC:s efterlevnadsrapport om Taiwan av den 26 april 2014 (16) har IOTC fastställt att Taiwan underlåtit att följa IOTC-resolution 12/05. Närmare bestämt identifierade IOTC Taiwan som återfallsöverträdare 2013 eftersom 102 storskaliga tonfiskfartyg i landets fiskeflotta hade dömts för upprepade överträdelser 2013 och för fyra av dessa finns uppgifter om eventuella överträdelser även 2012. Taiwan har vidare underlåtit att lämna belägg för att lämpliga undersökningar har utförts och att tillräckligt stränga påföljder utdömts med avseende på ett fartyg (med namnet ”Man Yih Feng”) i IOTC:s preliminära IUU-förteckning (17). |
| --- | --- |

(86)

Enligt uppgifter som hämtats från IOTC:s efterlevnadsrapport om Taiwan av den 26 april 2014 (16) har IOTC fastställt att Taiwan underlåtit att följa IOTC-resolution 12/05. Närmare bestämt identifierade IOTC Taiwan som återfallsöverträdare 2013 eftersom 102 storskaliga tonfiskfartyg i landets fiskeflotta hade dömts för upprepade överträdelser 2013 och för fyra av dessa finns uppgifter om eventuella överträdelser även 2012. Taiwan har vidare underlåtit att lämna belägg för att lämpliga undersökningar har utförts och att tillräckligt stränga påföljder utdömts med avseende på ett fartyg (med namnet ”Man Yih Feng”) i IOTC:s preliminära IUU-förteckning (17).

| (87) | Efter kommissionens kontrollbesök 2015 meddelade Taiwan att landet är medvetet om betydelsen av punkterna om omlastning av storskaliga fiskefartyg och förklarade sig ha vidtagit åtgärder för att förbjuda omlastningar, åstadkomma giltiga fiskelicenser och dela ut nya loggböcker till fartygen. Taiwan medgav också behovet av åtgärder vad gäller de punkter som rör storleksuppgifter om hajar, observatörsrapporter, märkning av passiva fiskeredskap och detaljerade rapporter om omlastning i hamn. |
| --- | --- |

(87)

Efter kommissionens kontrollbesök 2015 meddelade Taiwan att landet är medvetet om betydelsen av punkterna om omlastning av storskaliga fiskefartyg och förklarade sig ha vidtagit åtgärder för att förbjuda omlastningar, åstadkomma giltiga fiskelicenser och dela ut nya loggböcker till fartygen. Taiwan medgav också behovet av åtgärder vad gäller de punkter som rör storleksuppgifter om hajar, observatörsrapporter, märkning av passiva fiskeredskap och detaljerade rapporter om omlastning i hamn.

| (88) | Taiwans problem med IOTC förvärras av att landet har en stor fjärrfiskeflotta och att 73 % av omlastningar till havs i IOTC-området enligt uppskattningar utförs av taiwanesiska fartyg (18). |
| --- | --- |

(88)

Taiwans problem med IOTC förvärras av att landet har en stor fjärrfiskeflotta och att 73 % av omlastningar till havs i IOTC-området enligt uppskattningar utförs av taiwanesiska fartyg (18).

| (89) | Taiwans efterlevnadsproblem i förhållande till IOTC visar att landet inte har uppfyllt sina skyldigheter som flaggstat enligt artikel 94 i Unclos (se även artikel 5 i 1958 års Genèvekonvention om det fria havet). Taiwan underlåter därigenom dessutom att följa rekommendationerna i punkterna 31–33, 35 och 38 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå och punkt 24 i IPOA-IUU. |
| --- | --- |

(89)

Taiwans efterlevnadsproblem i förhållande till IOTC visar att landet inte har uppfyllt sina skyldigheter som flaggstat enligt artikel 94 i Unclos (se även artikel 5 i 1958 års Genèvekonvention om det fria havet). Taiwan underlåter därigenom dessutom att följa rekommendationerna i punkterna 31–33, 35 och 38 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå och punkt 24 i IPOA-IUU.

| (90) | Kommissionen analyserade även tillgänglig information från Iccat om hur Taiwan efterlever Iccats regler och fullgör sina skyldigheter gällande uppföljning, kontroll och övervakning. Kommissionen använde för detta ändamål Iccats tabeller för de potentiella fall av bristande efterlevnad av Iccats regionala observatörsprogram som upptäckts av Iccats regionala observatörer (19). |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen analyserade även tillgänglig information från Iccat om hur Taiwan efterlever Iccats regler och fullgör sina skyldigheter gällande uppföljning, kontroll och övervakning. Kommissionen använde för detta ändamål Iccats tabeller för de potentiella fall av bristande efterlevnad av Iccats regionala observatörsprogram som upptäckts av Iccats regionala observatörer (19).

| (91) | Av tillgängliga Iccat-uppgifter för 2014 framgick att taiwanesiska fartyg har underlåtit att till Iccats observatörer lämna giltiga omlastningstillstånd och aktuella versioner av omlastningsdeklarationen (tidigare versioner användes, som saknade de senaste ändringarna, t.ex. hänvisning till bestånd och område). De taiwanesiska fartygen kunde dessutom inte uppvisa giltiga fisketillstånd i Iccat-området och i åtskilliga fall konstaterades brister i efterlevnaden vad gäller loggböcker, t.ex. loggböcker som inte var inbundna, vilket strider mot rekommendation 03-13 och loggboksblad som saknade numrering vilket är ett krav enligt Iccats rekommendation 11-01, bilaga 1. Dessutom uppdagades också bristfällig efterlevnad av märknings- och VMS-kraven och inkonsekvenser i rapporteringen av uppgifter till Iccats observatörer. |
| --- | --- |

(91)

Av tillgängliga Iccat-uppgifter för 2014 framgick att taiwanesiska fartyg har underlåtit att till Iccats observatörer lämna giltiga omlastningstillstånd och aktuella versioner av omlastningsdeklarationen (tidigare versioner användes, som saknade de senaste ändringarna, t.ex. hänvisning till bestånd och område). De taiwanesiska fartygen kunde dessutom inte uppvisa giltiga fisketillstånd i Iccat-området och i åtskilliga fall konstaterades brister i efterlevnaden vad gäller loggböcker, t.ex. loggböcker som inte var inbundna, vilket strider mot rekommendation 03-13 och loggboksblad som saknade numrering vilket är ett krav enligt Iccats rekommendation 11-01, bilaga 1. Dessutom uppdagades också bristfällig efterlevnad av märknings- och VMS-kraven och inkonsekvenser i rapporteringen av uppgifter till Iccats observatörer.

| (92) | Påminnas ska att Iccat I 2014 delgav Taiwan sina farhågor (20) gällande eventuella omlastningar till havs och möjligt IUU-fiske som utförts av taiwanesiska medborgare, särskild med tanke på kontrollen över fångster och skillnaderna mellan fångstdeklarationerna och de totala rapporterade fångsterna. |
| --- | --- |

(92)

Påminnas ska att Iccat I 2014 delgav Taiwan sina farhågor (20) gällande eventuella omlastningar till havs och möjligt IUU-fiske som utförts av taiwanesiska medborgare, särskild med tanke på kontrollen över fångster och skillnaderna mellan fångstdeklarationerna och de totala rapporterade fångsterna.

| (93) | Efter kontrollbesöket 2015 hävdade Taiwan att landet helt följde Iccats regler 2007–2012 och 2014. För de efterlevnadsproblem som medgavs gällande 2013 anförde Taiwan att landet har vidtagit alla lämpliga åtgärder för att komma till rätta med de av Iccat påpekade problemen, varför inga åtgärder heller hade vidtagits av Iccat. |
| --- | --- |

(93)

Efter kontrollbesöket 2015 hävdade Taiwan att landet helt följde Iccats regler 2007–2012 och 2014. För de efterlevnadsproblem som medgavs gällande 2013 anförde Taiwan att landet har vidtagit alla lämpliga åtgärder för att komma till rätta med de av Iccat påpekade problemen, varför inga åtgärder heller hade vidtagits av Iccat.

| (94) | I fråga om WCPFC kan noteras att kommissionen och de taiwanesiska myndigheterna under besöket 2015 diskuterade Taiwans efterlevnad av de bevarande- och förvaltningsåtgärder som antagits av denna regionala organisation. |
| --- | --- |

(94)

I fråga om WCPFC kan noteras att kommissionen och de taiwanesiska myndigheterna under besöket 2015 diskuterade Taiwans efterlevnad av de bevarande- och förvaltningsåtgärder som antagits av denna regionala organisation.

| (95) | Taiwan har meddelat kommissionen att landet har införlivat WCPFC-konventionen och föreskrifterna om bevarande- och förvaltningsåtgärder i sin nationella rättsordning och att landet arbetat med att lösa ett antal punkter där bristande efterlevand upptäckts i förhållande till WCPFC:s föreskrifter om bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(95)

Taiwan har meddelat kommissionen att landet har införlivat WCPFC-konventionen och föreskrifterna om bevarande- och förvaltningsåtgärder i sin nationella rättsordning och att landet arbetat med att lösa ett antal punkter där bristande efterlevand upptäckts i förhållande till WCPFC:s föreskrifter om bevarande- och förvaltningsåtgärder.

| (96) | Noteras ska också att WCPFC:s tionde vetenskapliga kommitté har tagit upp frågan om informationsluckor i Taiwans notfiskeflotta och begärt att Taiwan ska förse elfte vetenskapliga kommittén med dokument som redogör för metoden som används för uppskattningar av tonfiskfångster i de aggregerade notfiskeuppgifter som landet överlämnar till WCPFC (21). |
| --- | --- |

(96)

Noteras ska också att WCPFC:s tionde vetenskapliga kommitté har tagit upp frågan om informationsluckor i Taiwans notfiskeflotta och begärt att Taiwan ska förse elfte vetenskapliga kommittén med dokument som redogör för metoden som används för uppskattningar av tonfiskfångster i de aggregerade notfiskeuppgifter som landet överlämnar till WCPFC (21).

| (97) | Uppgifter från SPRFMO (22) visar att Taiwan under 2014 inte har uppnått de standarder för insamling, rapportering, kontroll och utbyte av data (bevarande- och förvaltningsföreskrift 2.02 1e) och inte helt har uppfyllt kraven för landnings- och omlastningsuppgifter (bevarande- och förvaltningsföreskrift 2.02 1d). |
| --- | --- |

(97)

Uppgifter från SPRFMO (22) visar att Taiwan under 2014 inte har uppnått de standarder för insamling, rapportering, kontroll och utbyte av data (bevarande- och förvaltningsföreskrift 2.02 1e) och inte helt har uppfyllt kraven för landnings- och omlastningsuppgifter (bevarande- och förvaltningsföreskrift 2.02 1d).

| (98) | Efter kontrollbesöket 2015 medgav Taiwan för kommissionen att landet var skyldigt att lämna summariska uppgifter enligt bevarande- och förvaltningsföreskrift 2.02 1e på grund av nationella dataskyddsfrågor. Landet uppgav sig även endast delvis underlåta att följa bevarande- och förvaltningsföreskrift 2.02 1d. |
| --- | --- |

(98)

Efter kontrollbesöket 2015 medgav Taiwan för kommissionen att landet var skyldigt att lämna summariska uppgifter enligt bevarande- och förvaltningsföreskrift 2.02 1e på grund av nationella dataskyddsfrågor. Landet uppgav sig även endast delvis underlåta att följa bevarande- och förvaltningsföreskrift 2.02 1d.

| (99) | Taiwans efterlevnadsproblem i förhållande till WCPFC och SPRFMO visar att Taiwan inte har uppfyllt sina skyldigheter som flaggstat enligt artikel 94 i Unclos (se även artikel 5 i 1958 års Genèvekonvention om det fria havet). Taiwan följde dessutom inte rekommendationerna i punkterna 31–33, 35 och 38 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå och punkt 24 i IPOA-IUU. |
| --- | --- |

(99)

Taiwans efterlevnadsproblem i förhållande till WCPFC och SPRFMO visar att Taiwan inte har uppfyllt sina skyldigheter som flaggstat enligt artikel 94 i Unclos (se även artikel 5 i 1958 års Genèvekonvention om det fria havet). Taiwan följde dessutom inte rekommendationerna i punkterna 31–33, 35 och 38 i FAO:s frivilliga riktlinjer för flaggstaternas prestationsnivå och punkt 24 i IPOA-IUU.

| (100) | Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Taiwan, har det i kraft av artikel 31.3 och 31.6 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta land har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt vad gäller internationella regler, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(100)

Mot bakgrund av vad som tidigare anförts i detta avsnitt av beslutet, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Taiwan, har det i kraft av artikel 31.3 och 31.6 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta land har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt vad gäller internationella regler, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder.

3.4   Särskilda svårigheter för utvecklingsländer (artikel 31.7 i IUU-förordningen)

| (101) | Påminnas ska att Taiwan på grund av sin politiska status inte är medlem av Förenta nationerna. Baserat på statistik enligt FN:s index för mänsklig utveckling som Taiwan har samlats in med hjälp av FN-metodiken anses Taiwan vara ett land med hög mänsklig utveckling (på 21:a plats bland 188 länder) (23). |
| --- | --- |

(101)

Påminnas ska att Taiwan på grund av sin politiska status inte är medlem av Förenta nationerna. Baserat på statistik enligt FN:s index för mänsklig utveckling som Taiwan har samlats in med hjälp av FN-metodiken anses Taiwan vara ett land med hög mänsklig utveckling (på 21:a plats bland 188 länder) (23).

| (102) | Noteras bör att Taiwans anmälan som flaggstat godkändes den 28 januari 2010 av kommissionen i enlighet med artikel 20 i IUU-förordningen. Taiwan bekräftade därigenom, i enlighet med kraven i artikel 20.1 i IUU-förordningen, att landet har nationella förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som landets fiskefartyg måste följa. |
| --- | --- |

(102)

Noteras bör att Taiwans anmälan som flaggstat godkändes den 28 januari 2010 av kommissionen i enlighet med artikel 20 i IUU-förordningen. Taiwan bekräftade därigenom, i enlighet med kraven i artikel 20.1 i IUU-förordningen, att landet har nationella förfaranden för genomförande, kontroll och tillsyn av lagar, förordningar och bevarande- och förvaltningsåtgärder som landets fiskefartyg måste följa.

| (103) | Mot bakgrund av ovan nämnda rankning enligt FN:s index för mänsklig utveckling samt konstateranden under besöken mellan 2012 och 2015 finns inget som tyder på att Taiwans underlåtenhet att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt skulle bero på en låg utvecklingsnivå. Några konkreta bevis finns inte på ett samband mellan bristerna i kontrollen och övervakningen av fisket och infrastrukturen. Taiwan har aldrig hävdat att svårigheter som beror på landets utvecklingsnivå påverkar dess förmåga att åstadkomma en stark uppföljning, kontroll och övervakning och aldrig har begärt stöd från EU. |
| --- | --- |

(103)

Mot bakgrund av ovan nämnda rankning enligt FN:s index för mänsklig utveckling samt konstateranden under besöken mellan 2012 och 2015 finns inget som tyder på att Taiwans underlåtenhet att fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt skulle bero på en låg utvecklingsnivå. Några konkreta bevis finns inte på ett samband mellan bristerna i kontrollen och övervakningen av fisket och infrastrukturen. Taiwan har aldrig hävdat att svårigheter som beror på landets utvecklingsnivå påverkar dess förmåga att åstadkomma en stark uppföljning, kontroll och övervakning och aldrig har begärt stöd från EU.

| (104) | Mot bakgrund av vad som anförts i detta avsnitt, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Taiwan, har det, i kraft av artikel 31.7 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta lands utveckling och resultat vad gäller fiskeriförvaltning inte har försvårats av landets utvecklingsnivå. |
| --- | --- |

(104)

Mot bakgrund av vad som anförts i detta avsnitt, fakta som kommissionen har samlat in och uttalanden från Taiwan, har det, i kraft av artikel 31.7 i IUU-förordningen, kunnat fastställas att detta lands utveckling och resultat vad gäller fiskeriförvaltning inte har försvårats av landets utvecklingsnivå.

4.   SLUTSATS OM MÖJLIGHETEN ATT IDENTIFIERAS SOM ICKE-SAMARBETANDE TREDJELAND

| (105) | Mot bakgrund av slutsatserna ovan om att Taiwan inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, bör Taiwan, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, av kommissionen meddelas om möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av IUU-fiske. |
| --- | --- |

(105)

Mot bakgrund av slutsatserna ovan om att Taiwan inte fullgör sina skyldigheter enligt internationell rätt att som flagg-, hamn-, kust- eller marknadsstat vidta åtgärder i syfte att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske, bör Taiwan, i enlighet med artikel 32 i IUU-förordningen, av kommissionen meddelas om möjligheten att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av IUU-fiske.

| (106) | I enlighet med artikel 32.1 i IUU-förordningen bör kommissionen meddela Taiwan att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i IUU-förordningen avseende Taiwan. Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken landet skriftligen kan besvara meddelandet och rätta till situationen. |
| --- | --- |

(106)

I enlighet med artikel 32.1 i IUU-förordningen bör kommissionen meddela Taiwan att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland. Kommissionen bör också vidta alla åtgärder som beskrivs i artikel 32 i IUU-förordningen avseende Taiwan. Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken landet skriftligen kan besvara meddelandet och rätta till situationen.

| (107) | Meddelandet till Taiwan om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande land varken utesluter eller medför med automatik att kommissionen eller rådet senare vidtar ytterligare åtgärder för att identifiera icke-samarbetande länder och upprätta en förteckning över dem. |
| --- | --- |

(107)

Meddelandet till Taiwan om möjligheten att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande land varken utesluter eller medför med automatik att kommissionen eller rådet senare vidtar ytterligare åtgärder för att identifiera icke-samarbetande länder och upprätta en förteckning över dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Kommissionen ska meddela Taiwan att landet kan komma att identifieras som icke-samarbetande tredjeland när det gäller bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

Utfärdat i Bryssel den 1 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Karmenu VELLA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Det separata tullområdet Taiwan, Penghu, Kinmen och Matsu (Kinesiska Taipei).

2

(3)  Begreppen ”stat” och ”land” används på fiskeenheten Taiwan endast inom ramen för IUU-förordningen.

3

(4)  Information hämtad från:

4

https://treaties.un.org/pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=XXI-2&chapter=21&lang=en#1

https://treaties.un.org/pages/HistoricalInfo.aspx#China

(5)  Information hämtad från:

5

https://treaties.un.org/pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=XXI-1&chapter=21&lang=en

https://treaties.un.org/pages/HistoricalInfo.aspx#China

(6)  Se kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 137/2014 av den 12 februari 2014 om ändring av förordning (EU) nr 468/2010 om upprättande av EU:s förteckning över fartyg som är inblandade i olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (EUT L 43, 13.2.2014, s. 47).

6

(7)  Information hämtad från: http://www.radionz.co.nz/international/pacific-news/266070/arrests-in-marshalls-over-illegal-fishing

7

(8)  Information hämtad från: http://legal.un.org/ilc/texts/instruments/english/conventions/8_1_1958_high_seas.pdf

8

(9)  Frivilliga riktlinjer för flaggstaters prestationsnivå, 2014, se: http://www.fao.org/3/a-mk052e.pdf

9

(10)  Den internationella handlingsplanen för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, 2001.

10

(11)  IOTC-resolution 11/03, hämtad från: http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/compliance/cmm/iotc_cmm_11-03_en.pdf

11

(12)  WCPFC-konventionen har hämtats från: https://www.wcpfc.int/system/files/text.pdf

12

(13)  http://eng.stat.gov.tw/ct.asp?xItem=25280&ctNode=6032&mp=5

13

(14)  IOTC Compliance Report for Taiwan, dok. nr IOTC-2015-CoC12-CR36, 23 mars 2015.

14

IOTC Compliance Report for Taiwan

(15)  IOTC-dok. nr IOTC-2015-CoC12-08c Add_1, 27 mars 2015.

15

(16)  IOTC-dok. nr IOTC-2014-CoC11-08c Add_1, 26 april 2014.

16

(17)  Report of the Eleventh Session of the Compliance Committee, Colombo, Sri Lanka, 26–28 maj 2014, s. 14–15.

17

Report of the Eleventh Session of the Compliance Committee

(18)  Information hämtad från:

18

http://www.iotc.org/sites/default/files/documents/2015/03/IOTC-2015-CoC12-04bE_-_IOTC_ROP_-_Contractors_Report.pdf

(19)  Iccat Regional Observer Programmes and Responses, 5 november 2014, COC-305/2014, s. 33–49.

19

Iccat Regional Observer Programmes and Responses

(20)  Letter of Concern av den 13 februari 2014.

20

Letter of Concern

(21)  Sammanfattande rapport från WCPFC:s vetenskapliga kommittés tionde ordinarie sammanträde, punkt 82.

21

(22)  Assessment of Compliance of Members and CNCPs, 2nd Meeting of the Compliance and Technical Committee, Auckland, Nya Zeeland, 30–31 januari 2015.

22

Assessment of Compliance of Members and CNCPs, 2nd Meeting of the Compliance and Technical Committee

(23)  http://eng.stat.gov.tw/ct.asp?xItem=25280&ctNode=6032&mp=5

23

---

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/29

---

Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp

(2015/C 324/11)

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) får medlemsstaterna i euroområdet och de länder som har ingått ett monetärt avtal med Europeiska unionen om utgivning av euromynt ge ut minnesmynt i euro avsedda att sättas i omlopp, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda, särskilt att endast mynt med valören 2 euro ges ut. Dessa mynt har samma tekniska egenskaper som andra euromynt med valören 2 euro, men deras nationella sida har ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande land
  : San Marino

Tema
  : 25-årsjubileet för Tysklands återförening

Beskrivning
  : Motivet visar Brandenburger Tor, som under det kalla kriget var beläget i Östberlin, i två framställningar som är sammanflätade som två händer, vilket symboliserar återföreningen av Öst- och Västberlin. Till vänster återfinns myntmärket ”R” och konstnärens initialer ”ES” (Erik Spiekermann). I cirkel runt motivet återfinns inskriptionen ”25o ANNIVERSARIO DELLA RIUNIFICAZIONE DELLA GERMANIA 1990–2015” (25-årsminnet av den tyska återföreningen) samt land och präglingsåret ”San Marino MMXV”.

I myntets yttre fält återfinns EU-flaggans tolv stjärnor.

Myntupplaga
  :

Utgivning
  : september 2015.

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för upplysningar om nationella sidor på alla mynt som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från rådets möte (ekonomiska och finansiella frågor) den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/30

---

Ny nationell sida på euromynt som är avsedda att sättas i omlopp

(2015/C 324/12)

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) får medlemsstaterna i euroområdet och de länder som har ingått ett monetärt avtal med Europeiska unionen om utgivning av euromynt ge ut minnesmynt i euro avsedda att sättas i omlopp, förutsatt att vissa villkor är uppfyllda, särskilt att endast mynt med valören 2 euro ges ut. Dessa mynt har samma tekniska egenskaper som andra euromynt med valören 2 euro, men deras nationella sida har ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande land
  : Grekland

Tema
  : 75-årsminnet av Spyros Louis

Beskrivning
  : Motivet visar Spyros Louis och den pokal han tilldelades, med Panathenaic-stadion i bakgrunden. Skrivet längs inre randen står utgivningslandet ”HELLENSKA REPUBLIKEN” och ”TILL 75-ÅRSMINNET AV SPYROS LOUIS” (på grekiska). Över pokalen anges utgivningsåret ”2015”, och till höger återfinns en palmett (det grekiska myntverkets myntortsmärke). På den nedre delen av motivet syns konstnärens monogram (George Stamatopoulos).

I myntets yttre fält återfinns EU-flaggans tolv stjärnor.

Myntupplaga
  :

Utgivning
  : Tredje kvartalet 2015.

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för upplysningar om nationella sidor på alla mynt som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från rådets möte (ekonomiska och finansiella frågor) den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/31

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.7678 – Equinix/Telecity)

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 324/13)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 24 september 2015 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Equinix Inc. (Equinix, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Telecity Group plc (Telecity, Förenade kungariket) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 24 september 2015 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Equinix Inc. (Equinix, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget Telecity Group plc (Telecity, Förenade kungariket) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Equinix: tillhandahållande av datacentertjänster och tillhörande tjänster, såsom sammankopplingstjänster, med verksamhet i femton länder över hela världen
  —   Telecity: tillhandahållande av datacentertjänster och tillhörande tjänster, såsom sammankopplingstjänster, med verksamhet i tio EU-länder och Turkiet |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Equinix: tillhandahållande av datacentertjänster och tillhörande tjänster, såsom sammankopplingstjänster, med verksamhet i femton länder över hela världen

—   Telecity: tillhandahållande av datacentertjänster och tillhörande tjänster, såsom sammankopplingstjänster, med verksamhet i tio EU-länder och Turkiet

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.7678 – Equinix/Telecity, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande och kan, med angivande av referens M.7678 – Equinix/Telecity, sändas per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/32

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.7809 – Grosvenor/PSPIB/fastighetstillgångar i Milano)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 324/14)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 23 september 2015 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Grosvenor International Investments Limited, som tillhör koncernen Grosvenor Group Limited (Grosvenor, Förenade kungariket) och PSPLUX S.à.r.l., som tillhör koncernen Public Sector Pension Investment Board (PSPIB, Kanada) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar gemensam kontroll över fastighetstillgångar i Milano (Italien). |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 23 september 2015 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Grosvenor International Investments Limited, som tillhör koncernen Grosvenor Group Limited (Grosvenor, Förenade kungariket) och PSPLUX S.à.r.l., som tillhör koncernen Public Sector Pension Investment Board (PSPIB, Kanada) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar gemensam kontroll över fastighetstillgångar i Milano (Italien).

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Grosvenor: privatägd fastighetsgrupp som äger, utvecklar och förvaltar fastigheter och därmed sammanhängande verksamhet.
  —   PSPIB: investmentbolag med ansvar för investerar av pensionstillgångar för anställda inom de kanadensiska federala myndigheterna, försvarsmakten och Kanadas ridande polis. Bolaget förvaltar en bred global portfölj med aktier, obligationer och andra säkerheter med fast avkastning samt investeringar i privat kapital, fastigheter, infrastruktur och naturresurser. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Grosvenor: privatägd fastighetsgrupp som äger, utvecklar och förvaltar fastigheter och därmed sammanhängande verksamhet.

—   PSPIB: investmentbolag med ansvar för investerar av pensionstillgångar för anställda inom de kanadensiska federala myndigheterna, försvarsmakten och Kanadas ridande polis. Bolaget förvaltar en bred global portfölj med aktier, obligationer och andra säkerheter med fast avkastning samt investeringar i privat kapital, fastigheter, infrastruktur och naturresurser.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med Kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med Kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.7809 – Grosvenor/PSPIB/fastighetstillgångar i Milano, sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.7809 – Grosvenor/PSPIB/fastighetstillgångar i Milano, sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/33

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2015/C 324/15)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”COCHINILLA DE CANARIAS”

EU-nr: ES-PDO-0005-01302 – 22.1.2015

SUB ( X ) SGB ( )

1.   Namn

”Cochinilla de Canarias”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Produkttyp

Klass 2.12 Karminsyra

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Det rör sig om en råvara av animaliskt ursprung som utvinns på Kanarieöarna och som kommer från den naturliga torkningsprocessen av vuxna honor av koschenillsköldlus (Dactylopius coccus), med det traditionella namnet cochinilla, som finns på fikonkaktusens blad (Opuntia ficus indica).

Dactylopius coccus

cochinilla,

Opuntia ficus indica

”Cochinilla de Canarias” har följande specifika egenskaper:

Fysikalisk-kemiska egenskaper:

Fysikalisk-kemiska egenskaper:

Produkten är ett klump bestående av korn som är honinsekter. Kornen har oregelbunden form, är ovala och segmenterade.

Storleken varierar, men är alltid mindre än 1 cm.

Vattenhalt: Högst 13 %.

Karminsyrahalt: Lägst 19 % av torrsubstansen.

Organoleptiska egenskaper:

Organoleptiska egenskaper:

Produkten är kornig och torr då man rör vid den.

Färgen varierar mellan mörkgrå och svart, med röd- och vitaktiga inslag i det bomullsaktiga vax som skyddar kornen.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Sköldlusen livnär sig på värdväxten (Opuntia ficus indica som också klassificeras som Opuntia máxima, Opuntia tormentosa) som infördes på Kanarieöarna före 1800-talet och som har acklimatiserat sig på alla de olika öarna på grund av den nytta den har för jordbruket som värdväxt för insektens.

Opuntia ficus indica

Opuntia máxima

Opuntia tormentosa

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Nedan beskrivs de steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området.

| — | Odling av värdväxten. |
| --- | --- |

—

Odling av värdväxten.

| — | Ympning, utveckling och insamlande av insekten. |
| --- | --- |

—

Ympning, utveckling och insamlande av insekten.

| — | Torkning av den siktade produkten och beredning innan produkten förpackas. |
| --- | --- |

—

Torkning av den siktade produkten och beredning innan produkten förpackas.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Produkten packas i jutesäckar eller liknande som helst ska vara av naturfiber, vilket tillåter att produkten andas.

Produkten måste på grund av sina egenskaper – det är en råvara av animaliskt ursprung som erhålls från den naturliga torkningsprocessen av insekten med tydliga fysikalisk-kemiska och organoleptiska egenskaper – paketeras så snart som möjligt efter torkning och siktning. Därför måste detta ske i det geografiska området, på den plats där produkten framställs, så att man undviker varje förändring av produktens fysikalisk-kemiska och organoleptiska egenskaper och därigenom bevara kvaliteten.

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

På produktens etikett ska EU-symbolen för ”Skyddad ursprungsbeteckning” finnas liksom den skyddade ursprungsbeteckningen ”Cochinilla de Canarias”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska produktionsområdet omfattar de sju Kanarieöarna.

På Tenerife, Gran Canaria, Gomera, La Palma och Hierro framställs karminsyra i kustområdet och på höjder upp till 1 200 meter över havet. På Fuerteventura och Lanzarote omfattar produktionsområdet allt jordbruksområde som ligger lägre än på 600 meters höjd.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Sambandet mellan produktens kvalitet och egenskaper och den geografiska omgivningen är följande:

| — | Kanarieöarnas geografiska läge:
  Öarna ligger mellan koordinaterna 27° 37′ och 29° 25′ nordlig latitud och 13° 20′ och 18° 10′ västlig longitud. Det geografiska läget erbjuder optimala förutsättningar för att ”Cochinilla de Canarias” ska utvecklas. |
| --- | --- |

—

Kanarieöarnas geografiska läge:

Öarna ligger mellan koordinaterna 27° 37′ och 29° 25′ nordlig latitud och 13° 20′ och 18° 10′ västlig longitud. Det geografiska läget erbjuder optimala förutsättningar för att ”Cochinilla de Canarias” ska utvecklas.

| — | Kanarieöarna domineras av passadvindar från Azorernas högtryck som skapar temperaturinversion med molnhav och en växthuseffekt. Dessa fuktiga vindar ger sköldlusens värdväxt precis lagom mycket fukt, så att både växten och insekten utvecklas. |
| --- | --- |

—

Kanarieöarna domineras av passadvindar från Azorernas högtryck som skapar temperaturinversion med molnhav och en växthuseffekt. Dessa fuktiga vindar ger sköldlusens värdväxt precis lagom mycket fukt, så att både växten och insekten utvecklas.

| — | De moln som skapar växthuseffekten bidrar till stabiliteten i den kalla Kanarieströmmen som gör öarnas klimat milt. |
| --- | --- |

—

De moln som skapar växthuseffekten bidrar till stabiliteten i den kalla Kanarieströmmen som gör öarnas klimat milt.

| — | Variationen i temperatur som är mindre än 10 grader mellan den varmaste och kallaste månaden ligger mellan 17 och 25 grader, utom på bergstopparna. Denna temperaturstabilitet gynnar insektens utveckling så att dess fysikalisk-kemiska och organoleptiska egenskaper varierar väldigt lite. De beskrivs i punkt 3.2. |
| --- | --- |

—

Variationen i temperatur som är mindre än 10 grader mellan den varmaste och kallaste månaden ligger mellan 17 och 25 grader, utom på bergstopparna. Denna temperaturstabilitet gynnar insektens utveckling så att dess fysikalisk-kemiska och organoleptiska egenskaper varierar väldigt lite. De beskrivs i punkt 3.2.

| — | Kanarieöarnas subtropiska läge, med i genomsnitt 3 000 soltimmar per år, garanterar en naturlig torkningsprocess i det naturliga solljuset och utan kemiska inslag. |
| --- | --- |

—

Kanarieöarnas subtropiska läge, med i genomsnitt 3 000 soltimmar per år, garanterar en naturlig torkningsprocess i det naturliga solljuset och utan kemiska inslag.

| — | Den vulkaniska jordmånen på Kanarieöarna är mager och kännetecknas av frånvaron av organiskt material och närvaron av stora mängder mineralämnen av basalttyp. Den har mycket speciella fysikalisk-kemiska egenskaper på grund av sitt innehåll av amorfa eller ofullständigt kristalliserade komponenter som aluminiumsilikater, järn- och aluminiumoxider och hydroxider. Dessa komponenter, s.k. andiskt material, gör att jorden blir väldigt porös, har låg densitet och hög förmåga att binda regnvatten och att det bildas mycket stabila mikroföreningar. Värdväxten som växer på dessa jordar har mycket lågt vatteninnehåll och kräver lite näring, och därför har sköldlusen en låg fukthalt (mindre än 13 %) och som en konsekvens härav en hög grad av karminsyra (19 % eller mer i torrsubstans). |
| --- | --- |

—

Den vulkaniska jordmånen på Kanarieöarna är mager och kännetecknas av frånvaron av organiskt material och närvaron av stora mängder mineralämnen av basalttyp. Den har mycket speciella fysikalisk-kemiska egenskaper på grund av sitt innehåll av amorfa eller ofullständigt kristalliserade komponenter som aluminiumsilikater, järn- och aluminiumoxider och hydroxider. Dessa komponenter, s.k. andiskt material, gör att jorden blir väldigt porös, har låg densitet och hög förmåga att binda regnvatten och att det bildas mycket stabila mikroföreningar. Värdväxten som växer på dessa jordar har mycket lågt vatteninnehåll och kräver lite näring, och därför har sköldlusen en låg fukthalt (mindre än 13 %) och som en konsekvens härav en hög grad av karminsyra (19 % eller mer i torrsubstans).

Det finns också mänskliga faktorer som påverkar ”Cochinilla de Canarias”.

| — | Till skillnad från i andra områden odlas på Kanarieöarna bara en värdväxt, Opuntia ficus indica, och en insekt, Dactylopius coccus. Båda värdväxten och insekten är helt anpassade till den geografiska omgivningen. |
| --- | --- |

—

Till skillnad från i andra områden odlas på Kanarieöarna bara en värdväxt, Opuntia ficus indica, och en insekt, Dactylopius coccus. Båda värdväxten och insekten är helt anpassade till den geografiska omgivningen.

Opuntia ficus indica

Dactylopius coccus

| — | Alla produktionsfaser sker manuellt och hantverksmässigt, från planteringen av kaktusen, parasitens tillväxt, till insamling och torkning. Detta arbete har skapat teknik och kunskaper som har överförts mellan generationerna och som också har gett upphov till särskilda termer inom produktionen, som orden rengues, cuchara, milana, grano. |
| --- | --- |

—

Alla produktionsfaser sker manuellt och hantverksmässigt, från planteringen av kaktusen, parasitens tillväxt, till insamling och torkning. Detta arbete har skapat teknik och kunskaper som har överförts mellan generationerna och som också har gett upphov till särskilda termer inom produktionen, som orden rengues, cuchara, milana, grano.

rengues, cuchara, milana, grano

Av detta kan man konstatera att de naturliga faktorerna tillsammans med de historiska gör att ”Cochinilla de Canarias” är nära förbunden med sin geografiska omgivning, till traditioner och vanor hos producenterna och att därför har särskilda egenskaper.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

http://www.gobiernodecanarias.org/agricultura/icca/Doc/Productos_calidad/PLIEGO_DE_CONDICIONES_DOP_COCHINILLA_DE_CANARIAS.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

Rättelser

| 2.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 324/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 324/36

---

Rättelse till meddelande från kommissionen – Riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av icke-finansiella företag i svårigheter

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 249 av den 31 juli 2014
  )

(2015/C 324/16)

På sidan 6, punkt 20 d ii, ska det

i stället för:

| ”ii) | företagets rörelseresultat före räntor, skatter och avskrivningar, EBITDA, har legat under 1,0.” |
| --- | --- |

”ii)

företagets rörelseresultat före räntor, skatter och avskrivningar, EBITDA, har legat under 1,0.”

vara:

| ”ii) | företagets EBITDA-räntetäckningsgrad har legat under 1,0.” |
| --- | --- |

”ii)

företagets EBITDA-räntetäckningsgrad har legat under 1,0.”

---