# Europos Sąjungos L 254/2014

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 254 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. rugpjūčio 28d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 254

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. rugpjūčio 28d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Pranešimas dėl Tarpinio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Centrinės Afrikos ekonominės partnerystės susitarimo laikino taikymo | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2014 m. rugpjūčio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 926/2014, kuriuo nustatomi pranešimų, susijusių su naudojimusi įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES, standartinių formų, šablonų ir procedūrų techniniai įgyvendinimo standartai (
  1
  ) | 2 |
| | | 2014 m. rugpjūčio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 927/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 22 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2014/539/ES |
| | * | 2014 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.34572 (13/C) (ex 13/NN), kurią Graikija suteikė Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 1818)

   (
  1
  ) | 24 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Pranešimas dėl Tarpinio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Centrinės Afrikos ekonominės partnerystės susitarimo laikino taikymo

1

REGLAMENTAI

*

2014 m. rugpjūčio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 926/2014, kuriuo nustatomi pranešimų, susijusių su naudojimusi įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES, standartinių formų, šablonų ir procedūrų techniniai įgyvendinimo standartai (
  1
  )

1

2

2014 m. rugpjūčio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 927/2014, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

22

SPRENDIMAI

2014/539/ES

*

2014 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.34572 (13/C) (ex 13/NN), kurią Graikija suteikė Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 1818)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 1818)

1

24

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2014 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 866/2014, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių III, V ir VI priedai, klaidų ištaisymas ( OL L 238, 2014 8 9 ) | 39 |
| | * | 2014 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 847/2014 dėl leidimo naudoti DL-selenometioniną kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą klaidų ištaisymas ( OL L 232, 2014 8 5 ) | 43 |

Klaidų ištaisymas

*

2014 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 866/2014, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių III, V ir VI priedai, klaidų ištaisymas ( OL L 238, 2014 8 9 )

( OL L 238, 2014 8 9 )

39

*

2014 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 847/2014 dėl leidimo naudoti DL-selenometioniną kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą klaidų ištaisymas ( OL L 232, 2014 8 5 )

( OL L 232, 2014 8 5 )

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 28.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 254/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 254/1

---

Pranešimas dėl Tarpinio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Centrinės Afrikos ekonominės partnerystės susitarimo laikino taikymo (1)

Europos Sąjunga ir Kamerūno Respublika pranešė, kad pagal Tarpinio Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Centrinės Afrikos ekonominės partnerystės susitarimo 98 straipsnį užbaigė procedūras, būtinas to susitarimo laikinam taikymui. Todėl susitarimas laikinai taikomas nuo 2014 m. rugpjūčio 4 d. tarp Europos Sąjungos ir Kamerūno Respublikos.

---

(1)  OL L 57, 2009 02 28, p. 1.

---

REGLAMENTAI

| 28.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 254/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 254/2

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 926/2014

2014 m. rugpjūčio 27 d.

kuriuo nustatomi pranešimų, susijusių su naudojimusi įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES, standartinių formų, šablonų ir procedūrų techniniai įgyvendinimo standartai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (1), ypač į jos 35 straipsnio 6 dalį, 36 straipsnio 6 dalį ir 39 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | siekiant nustatyti pranešimų, susijusių su naudojimusi įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas, standartines formas, šablonus ir procedūras, būtina apibrėžti kai kuriuos vartojamus techninius terminus, kad būtų galima aiškiai atskirti pranešimus dėl filialo, pranešimus dėl paslaugų, pranešimus, teikiamus pasikeitus pranešimuose dėl filialo pateiktiems duomenims, ir su planuojamu filialo veiklos nutraukimu susijusius pranešimus; |
| --- | --- |

(1)

siekiant nustatyti pranešimų, susijusių su naudojimusi įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas, standartines formas, šablonus ir procedūras, būtina apibrėžti kai kuriuos vartojamus techninius terminus, kad būtų galima aiškiai atskirti pranešimus dėl filialo, pranešimus dėl paslaugų, pranešimus, teikiamus pasikeitus pranešimuose dėl filialo pateiktiems duomenims, ir su planuojamu filialo veiklos nutraukimu susijusius pranešimus;

| (2) | standartinių procedūrų, taikomų kredito įstaigų buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingoms institucijoms perduodamų pranešimų dėl paso kalbai ir perdavimo priemonėms, nustatymas palengvina naudojimąsi įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas bei buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingų institucijų atitinkamų užduočių vykdymo veiksmingumą ir atsakomybę; |
| --- | --- |

(2)

standartinių procedūrų, taikomų kredito įstaigų buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingoms institucijoms perduodamų pranešimų dėl paso kalbai ir perdavimo priemonėms, nustatymas palengvina naudojimąsi įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas bei buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingų institucijų atitinkamų užduočių vykdymo veiksmingumą ir atsakomybę;

| (3) | pagal techninius standartus turėtų būti reikalaujama buveinės valstybės narės kompetentingų institucijų įvertinti pateiktų pranešimų dėl paso tikslumą ir išsamumą, kad būtų galima paaiškinti atitinkamą buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingų institucijų atsakomybę ir užtikrinti kredito įstaigų pateikiamų pranešimų dėl paso kokybę; |
| --- | --- |

(3)

pagal techninius standartus turėtų būti reikalaujama buveinės valstybės narės kompetentingų institucijų įvertinti pateiktų pranešimų dėl paso tikslumą ir išsamumą, kad būtų galima paaiškinti atitinkamą buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingų institucijų atsakomybę ir užtikrinti kredito įstaigų pateikiamų pranešimų dėl paso kokybę;

| (4) | buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos turėtų kredito įstaigoms nurodyti konkrečius aspektus, pagal kuriuos pranešimas dėl paso įvertintas kaip neišsamus arba neteisingas, siekiant palengvinti trūkstamų arba klaidingų elementų nustatymo, perdavimo ir pateikimo procesą; |
| --- | --- |

(4)

buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos turėtų kredito įstaigoms nurodyti konkrečius aspektus, pagal kuriuos pranešimas dėl paso įvertintas kaip neišsamus arba neteisingas, siekiant palengvinti trūkstamų arba klaidingų elementų nustatymo, perdavimo ir pateikimo procesą;

| (5) | siekiant užtikrinti skaidrumą ir laiku įvertinti pateiktus pranešimus dėl paso, būtina nedviprasmiškai nustatyti, kada prasideda Direktyvos 2013/36/ES 35 straipsnio 3 dalyje nurodytas trijų mėnesių laikotarpis, kad buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos priimtų sprendimą dėl kredito įstaigos administracinės struktūros ir finansinės padėties adekvatumo ir perduotų pranešimą dėl paso priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai. Taip pat svarbu nedviprasmiškai nustatyti, kada prasideda Direktyvos 2013/36/ES 36 straipsnio 3 dalyje ir 39 straipsnio 2 dalyje nurodyti laikotarpiai buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kad jos priimtų atitinkamus sprendimus ir atitinkamą informaciją perduotų viena kitai arba kredito įstaigoms; |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti skaidrumą ir laiku įvertinti pateiktus pranešimus dėl paso, būtina nedviprasmiškai nustatyti, kada prasideda Direktyvos 2013/36/ES 35 straipsnio 3 dalyje nurodytas trijų mėnesių laikotarpis, kad buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos priimtų sprendimą dėl kredito įstaigos administracinės struktūros ir finansinės padėties adekvatumo ir perduotų pranešimą dėl paso priimančiosios valstybės narės kompetentingai institucijai. Taip pat svarbu nedviprasmiškai nustatyti, kada prasideda Direktyvos 2013/36/ES 36 straipsnio 3 dalyje ir 39 straipsnio 2 dalyje nurodyti laikotarpiai buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kad jos priimtų atitinkamus sprendimus ir atitinkamą informaciją perduotų viena kitai arba kredito įstaigoms;

| (6) | priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms perduoto pranešimo dėl paso gavimo patvirtinimas būtinas siekiant užtikrinti aiškumą dėl atitinkamo pranešimo gavimo datos ir laiko, kurį turi priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos, kad pasirengtų kredito įstaigų priežiūrai ir joms nurodytų bet kokias sąlygas, kuriomis visuotinei gerovei užtikrinti veikla gali būti vykdoma, ir tikslią datą, kurią kredito įstaigos galės įsteigti filialą ir pradėti jo veiklą priimančiosios valstybės narės teritorijoje; |
| --- | --- |

(6)

priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms perduoto pranešimo dėl paso gavimo patvirtinimas būtinas siekiant užtikrinti aiškumą dėl atitinkamo pranešimo gavimo datos ir laiko, kurį turi priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos, kad pasirengtų kredito įstaigų priežiūrai ir joms nurodytų bet kokias sąlygas, kuriomis visuotinei gerovei užtikrinti veikla gali būti vykdoma, ir tikslią datą, kurią kredito įstaigos galės įsteigti filialą ir pradėti jo veiklą priimančiosios valstybės narės teritorijoje;

| (7) | siekdamos užtikrinti sąlygų, kuriomis visuotinei gerovei užtikrinti veikla gali būti vykdoma priimančiojoje valstybėje narėje, skaidrumą priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos turėtų buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms pranešti sąlygas, kuriomis nustatomi veiklos, kurią priimančiosios valstybės narės teritorijoje vykdo kredito įstaigų filialai, apribojimai; |
| --- | --- |

(7)

siekdamos užtikrinti sąlygų, kuriomis visuotinei gerovei užtikrinti veikla gali būti vykdoma priimančiojoje valstybėje narėje, skaidrumą priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos turėtų buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms pranešti sąlygas, kuriomis nustatomi veiklos, kurią priimančiosios valstybės narės teritorijoje vykdo kredito įstaigų filialai, apribojimai;

| (8) | pranešimo apie filialo duomenų pasikeitimą procedūra taip pat turėtų apimti konkretų planuojamo filialo veiklos nutraukimo atvejį, nes tai laikoma pagrindiniu filialo veiklos pasikeitimu, apie kurį reikia pranešti buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

(8)

pranešimo apie filialo duomenų pasikeitimą procedūra taip pat turėtų apimti konkretų planuojamo filialo veiklos nutraukimo atvejį, nes tai laikoma pagrindiniu filialo veiklos pasikeitimu, apie kurį reikia pranešti buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingoms institucijoms;

| (9) | šiame reglamente išdėstytos nuostatos yra glaudžiai susijusios, nes jomis reglamentuojami pranešimai, susiję su pasinaudojimu įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas. Siekiant užtikrinti tų nuostatų, kurios turėtų įsigalioti vienu metu, tarpusavio nuoseklumą ir palengvinti sąlygas visapusiškai jas apžvelgti ir su jomis susipažinti vienoje vietoje asmenims, kuriems taikomi šie įpareigojimai, pageidautina tam tikrus techninius reguliavimo standartus, kurių reikalaujama Direktyva 2013/36/ES, pateikti viename reglamente; |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente išdėstytos nuostatos yra glaudžiai susijusios, nes jomis reglamentuojami pranešimai, susiję su pasinaudojimu įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas. Siekiant užtikrinti tų nuostatų, kurios turėtų įsigalioti vienu metu, tarpusavio nuoseklumą ir palengvinti sąlygas visapusiškai jas apžvelgti ir su jomis susipažinti vienoje vietoje asmenims, kuriems taikomi šie įpareigojimai, pageidautina tam tikrus techninius reguliavimo standartus, kurių reikalaujama Direktyva 2013/36/ES, pateikti viename reglamente;

| (10) | šis reglamentas grindžiamas Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucijos, EBI) Komisijai pateiktais techninių įgyvendinimo standartų projektais; |
| --- | --- |

(10)

šis reglamentas grindžiamas Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucijos, EBI) Komisijai pateiktais techninių įgyvendinimo standartų projektais;

| (11) | EBI surengė atviras viešas konsultacijas dėl techninių įgyvendinimo standartų projektų, kuriais grindžiamas šis reglamentas, išanalizavo galimas su jais susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (2) 37 straipsnį įsteigta Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupė pateiktų savo nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

EBI surengė atviras viešas konsultacijas dėl techninių įgyvendinimo standartų projektų, kuriais grindžiamas šis reglamentas, išanalizavo galimas su jais susijusias sąnaudas ir naudą ir paprašė, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 (2) 37 straipsnį įsteigta Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupė pateiktų savo nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente nustatomos pranešimų, susijusių su naudojimusi įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas pagal Direktyvos 2013/36/ES 35 straipsnio 6 dalį, 36 straipsnio 6 dalį ir 39 straipsnio 5 dalį, standartinės formos, šablonai ir procedūros.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   pranešimas dėl filialo paso– pranešimas, kurį kredito įstaiga, norinti steigti filialą kitos valstybės narės teritorijoje, pagal Direktyvos 2013/36/ES 35 straipsnio 1 dalį teikia savo buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms;

2)   pranešimas dėl filialo duomenų pasikeitimo– pranešimas, kurį kredito įstaiga pagal Direktyvos 2013/36/ES 36 straipsnio 3 dalį teikia buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingoms institucijoms, kai pasikeičia duomenys, kurie buvo perduoti pagal tos direktyvos 35 straipsnio 2 dalies b, c arba d punktą;

3)   pranešimas dėl paslaugų paso– pranešimas, kurį kredito įstaiga, norinti pasinaudoti laisve teikti paslaugas ir pradėti vykdyti veiklą kitos valstybės narės teritorijoje, pagal Direktyvos 2013/36/ES 39 straipsnio 1 dalį teikia savo buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms;

4)   pranešimas dėl paso– pranešimas dėl filialo paso, pranešimas dėl filialo duomenų pasikeitimo arba pranešimas dėl paslaugų paso.

3 straipsnis

Pranešimo dėl paso bendrieji reikalavimai

1.   Pagal šį reglamentą pateikiami pranešimai dėl paso atitinka šiuos reikalavimus:

| a) | jie raštu teikiami kalba, kuri priimtina buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms, ir kalba, kuri priimtina priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms, arba bet kokia Sąjungos kalba, kuri priimtina abiems – buveinės ir priimančiosios valstybės narės – kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

a)

jie raštu teikiami kalba, kuri priimtina buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms, ir kalba, kuri priimtina priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms, arba bet kokia Sąjungos kalba, kuri priimtina abiems – buveinės ir priimančiosios valstybės narės – kompetentingoms institucijoms;

| b) | jie perduodami paštu arba elektroninėmis priemonėmis, jeigu tai priimtina atitinkamoms kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

b)

jie perduodami paštu arba elektroninėmis priemonėmis, jeigu tai priimtina atitinkamoms kompetentingoms institucijoms.

2.   Kompetentingos institucijos viešai skelbią šią informaciją:

| a) | apie kalbas, kurios kompetentingoms institucijoms priimtinos pagal 1 dalies a punktą; |
| --- | --- |

a)

apie kalbas, kurios kompetentingoms institucijoms priimtinos pagal 1 dalies a punktą;

| b) | adresą, kuriuo siųstini pranešimai dėl paso, jeigu jie pateikiami paštu; |
| --- | --- |

b)

adresą, kuriuo siųstini pranešimai dėl paso, jeigu jie pateikiami paštu;

| c) | visas elektronines priemones, kuriomis pranešimai dėl paso gali būti pateikiami, ir bet kokią susijusią kontaktinę informaciją. |
| --- | --- |

c)

visas elektronines priemones, kuriomis pranešimai dėl paso gali būti pateikiami, ir bet kokią susijusią kontaktinę informaciją.

II SKYRIUS

PRANEŠIMO DĖL FILIALO PASO PROCEDŪROS

4 straipsnis

Pranešimo dėl filialo paso pateikimas

Kredito įstaigos, buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms pateikdamos pranešimą dėl filialo paso, naudoja I priede nustatytą formą.

5 straipsnis

Pranešimo dėl filialo paso išsamumo ir tikslumo vertinimas

1.   Gavusios pranešimą dėl filialo paso buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos vertina pateiktos informacijos išsamumą ir tikslumą.

2.   Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos laiko, kad Direktyvos 2013/36/ES 35 straipsnio 3 dalyje nurodytas trijų mėnesių laikotarpis prasideda pranešimo dėl filialo paso, kuriame pateikta informacija, įvertinta kaip išsami ir teisinga, gavimo datą.

3.   Jeigu pranešime dėl filialo paso pateikta informacija įvertinta kaip neišsami arba neteisinga, buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša kredito įstaigai, nurodydamos, kokia informacija įvertinta kaip neišsami arba neteisinga.

6 straipsnis

Pranešimo dėl filialo paso perdavimas

1.   Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos, priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms perduodamos pranešimą dėl filialo paso, naudoja II priede nustatytą formą kartu su pranešimo dėl filialo paso kopija ir naujausia turima informacija apie nuosavas lėšas, naudodamos III priede nustatytą formą.

2.   Priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms nedelsdamos patvirtina pranešimo dėl filialo paso gavimą, nurodydamos datą, kurią pranešimas dėl filialo paso buvo gautas.

3.   Iš priimančiosios valstybės narės kompetentingų institucijų gavusios gavimo patvirtinimą, buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos kredito įstaigai nedelsdamos praneša:

| a) | apie pranešimo dėl filialo paso perdavimą priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

a)

apie pranešimo dėl filialo paso perdavimą priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms;

| b) | datą, kurią priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos gavo pranešimą dėl filialo paso. |
| --- | --- |

b)

datą, kurią priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos gavo pranešimą dėl filialo paso.

7 straipsnis

Informacijos apie sąlygas visuotinei gerovei užtikrinti perdavimas

1.   Priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos kredito įstaigai raštu perduoda informaciją apie bet kokias Direktyvos 2013/36/ES 36 straipsnio 1 dalyje nurodytas sąlygas, kuriomis visuotinei gerovei užtikrinti veikla gali būti vykdoma priimančiosios valstybės narės teritorijoje.

2.   Jeigu 1 dalyje nurodytomis sąlygomis filialo veiklai nustatomi apribojimai, tas sąlygas priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos raštu praneša ir buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

III SKYRIUS

PRANEŠIMO DĖL FILIALO DUOMENŲ PASIKEITIMO PROCEDŪROS

8 straipsnis

Pranešimo dėl filialo duomenų pasikeitimo pateikimas

1.   Kredito įstaigos, buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingoms institucijoms pranešdamos apie filialo duomenų pasikeitimą, naudoja I priede nustatytą formą, nebent pranešimas yra susijęs su planuojamu filialo veiklos nutraukimu.

2.   Kredito įstaigos, buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingoms institucijoms pranešdamos apie filialo duomenų pasikeitimą, naudoja IV priede nustatytą formą, jeigu pranešimas yra susijęs su planuojamu filialo veiklos nutraukimu.

9 straipsnis

Pranešimo išsamumo ir tikslumo vertinimas

1.   Gavusios pranešimą dėl filialo duomenų pasikeitimo buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos vertina pateiktos informacijos išsamumą ir tikslumą.

2.   Buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingos institucijos laiko, kad Direktyvos 2013/36/ES 36 straipsnio 3 dalyje nurodytas vieno mėnesio laikotarpis prasideda pranešimo dėl filialo duomenų pasikeitimo, kuriame pateikiama informacija, įvertinta kaip išsami ir teisinga, gavimo datą. Buveinės ir priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos bendradarbiauja siekdamos per Direktyvos 2013/36/ES 36 straipsnio 3 dalyje nurodytą laikotarpį priimti ten nurodytus sprendimus.

3.   Jeigu pranešime dėl filialo duomenų pakeitimo pateikta informacija įvertinta kaip neišsami arba neteisinga, buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša kredito įstaigai, nurodydamos, kokia informacija įvertinta kaip neišsami arba neteisinga.

10 straipsnis

Po pranešimo priimtų sprendimų perdavimas

1.   Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos kredito įstaigai ir priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms raštu perduoda Direktyvos 2013/36/ES 36 straipsnio 3 dalyje nurodytą sprendimą.

2.   Priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos kredito įstaigai raštu perduoda Direktyvos 2013/36/ES 36 straipsnio 3 dalyje nurodytą sprendimą.

3.   Jeigu 2 dalyje nurodytu sprendimu nustatomos sąlygos, kuriomis ribojama filialo veikla, informaciją apie tas sąlygas priimančiosios valstybės narės kompetentingos institucijos raštu perduoda ir buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

IV SKYRIUS

PRANEŠIMO DĖL PASLAUGŲ PASO PROCEDŪROS

11 straipsnis

Pranešimo dėl paslaugų paso pateikimas

Kredito įstaigos, buveinės valstybės narės kompetentingoms institucijoms pateikdamos pranešimą dėl paslaugų paso, naudoja V priede nustatytą formą.

12 straipsnis

Pranešimo dėl paslaugų paso išsamumo ir tikslumo vertinimas

1.   Gavusios pranešimą dėl paslaugų paso buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos vertina pateiktos informacijos išsamumą ir tikslumą.

2.   Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos laiko, kad Direktyvos 2013/36/ES 39 straipsnio 2 dalyje nurodytas vieno mėnesio laikotarpis prasideda pranešimo dėl paslaugų paso, kuriame pateikiama informacija, įvertinta kaip išsami ir teisinga, gavimo datą.

3.   Jeigu pranešime dėl paslaugų paso pateikta informacija įvertinta kaip neišsami arba neteisinga, buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša kredito įstaigai, nurodydamos, kokia informacija įvertinta kaip neišsami arba neteisinga.

13 straipsnis

Pranešimo dėl paslaugų paso perdavimas

Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos, priimančiosios valstybės narės kompetentingoms institucijoms perduodamos pranešimą dėl paslaugų paso, naudoja VI priede nustatytą formą.

V SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 176, 2013 6 27, p. 338.

1

(2)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12).

2

---

I PRIEDAS

Pranešimo dėl filialo paso arba pranešimo dėl filialo duomenų pasikeitimo pateikimo forma

Buveinės ir priimančiosios valstybių narių kompetentingoms institucijoms teikdamos pranešimą dėl filialo duomenų pasikeitimo, kredito įstaigos pildo tik tas formos dalis, kurių informacija pasikeitė.

1.   Kontaktinė informacija

| Pranešimo rūšis | [Pranešimas dėl filialo paso/pranešimas dėl filialo duomenų pasikeitimo] |
| --- | --- |
| Priimančioji valstybė narė, kurioje bus steigiamas filialas | [pildo kredito įstaiga] |
| Kredito įstaigos pavadinimas ir nuorodos numeris | [pildo kredito įstaiga] |
| Kredito įstaigos adresas priimančiojoje valstybėje narėje, kur galima gauti dokumentus | [pildo kredito įstaiga] |
| Numatoma filialo pagrindinė verslo vieta priimančiojoje valstybėje narėje | [pildo kredito įstaiga] |
| Data, kurią filialas ketina pradėti savo veiklą | [pildo kredito įstaiga] |
| Kontaktinio asmens filiale vardas ir pavardė | [pildo kredito įstaiga] |
| Telefono numeris | [pildo kredito įstaiga] |
| E. paštas | [pildo kredito įstaiga] |

Pranešimo rūšis

[Pranešimas dėl filialo paso/pranešimas dėl filialo duomenų pasikeitimo]

Priimančioji valstybė narė, kurioje bus steigiamas filialas

[pildo kredito įstaiga]

Kredito įstaigos pavadinimas ir nuorodos numeris

[pildo kredito įstaiga]

Kredito įstaigos adresas priimančiojoje valstybėje narėje, kur galima gauti dokumentus

[pildo kredito įstaiga]

Numatoma filialo pagrindinė verslo vieta priimančiojoje valstybėje narėje

[pildo kredito įstaiga]

Data, kurią filialas ketina pradėti savo veiklą

[pildo kredito įstaiga]

Kontaktinio asmens filiale vardas ir pavardė

[pildo kredito įstaiga]

Telefono numeris

[pildo kredito įstaiga]

E. paštas

[pildo kredito įstaiga]

2.   Veiklos programa

2.1.   Planuojamos veiklos rūšys

2.1.1.   Filialo pagrindinių tikslų ir veiklos strategijos aprašas ir paaiškinimas, kaip filialas prisidės prie įstaigos ir, jeigu taikytina, prie savo grupės strategijos

2.1.2.   Tikslinių klientų ir sandorio šalių aprašymas

[pildo kredito įstaiga]

2.1.3.   Direktyvos 2013/36/ES I priede nurodytų veiklos, kurią kredito įstaiga ketina vykdyti priimančiojoje valstybėje narėje, rūšių sąrašas, nurodant veiklą, kuri bus pagrindinė priimančiojoje valstybėje narėje, įskaitant datą, kada numatoma pradėti vykdyti kiekvienos rūšies pagrindinę veiklą

| Nr. | Veikla | Veiklos, kurią kredito įstaiga ketina vykdyti, rūšys | Veiklos, kuri yra pagrindinė, rūšys | Numatyta kiekvienos rūšies pagrindinės veiklos pradžios data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Indėlių ir kitų grąžintinų lėšų priėmimas | | | |
| 2. | Skolinimas, įskaitant, inter alia,: vartojimo kreditą, su nekilnojamuoju turtu susijusias kredito sutartis, faktoringo operacijas (su atgręžtinio reikalavimo teise arba be jos), komercinių sandorių finansavimą (įskaitant teisės į turtą perėmimą). | | | |
| 3. | Finansinė nuoma | | | |
| 4. | Mokėjimo paslaugos, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/64/EB (1) 4 straipsnio 3 punkte | | | |
| 4a. | Paslaugos, kuriomis sudaromos sąlygos grynuosius pinigus įmokėti į mokėjimo sąskaitas, ir visos su mokėjimo sąskaitos tvarkymu susijusios operacijos | | | |
| 4b. | Paslaugos, kuriomis sudaromos sąlygos grynuosius pinigus išimti iš mokėjimo sąskaitos, ir visos su mokėjimo sąskaitos tvarkymu susijusios operacijos | | | |
| 4c. | Mokėjimo operacijų vykdymas, įskaitant lėšų pervedimą į mokėjimo sąskaitą, atidarytą vartotojo mokėjimo paslaugų teikėjo arba kito mokėjimo paslaugų teikėjo įstaigoje:






  — | tiesioginio debeto pervedimų vykdymas, įskaitant vienkartinius tiesioginio debeto pervedimus, |

Nr.

Veikla

Veiklos, kurią kredito įstaiga ketina vykdyti, rūšys

Veiklos, kuri yra pagrindinė, rūšys

Numatyta kiekvienos rūšies pagrindinės veiklos pradžios data

1.

Indėlių ir kitų grąžintinų lėšų priėmimas

2.

Skolinimas, įskaitant, inter alia,: vartojimo kreditą, su nekilnojamuoju turtu susijusias kredito sutartis, faktoringo operacijas (su atgręžtinio reikalavimo teise arba be jos), komercinių sandorių finansavimą (įskaitant teisės į turtą perėmimą).

inter alia

3.

Finansinė nuoma

4.

Mokėjimo paslaugos, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/64/EB (1) 4 straipsnio 3 punkte

1

4a.

Paslaugos, kuriomis sudaromos sąlygos grynuosius pinigus įmokėti į mokėjimo sąskaitas, ir visos su mokėjimo sąskaitos tvarkymu susijusios operacijos

4b.

Paslaugos, kuriomis sudaromos sąlygos grynuosius pinigus išimti iš mokėjimo sąskaitos, ir visos su mokėjimo sąskaitos tvarkymu susijusios operacijos

4c.

Mokėjimo operacijų vykdymas, įskaitant lėšų pervedimą į mokėjimo sąskaitą, atidarytą vartotojo mokėjimo paslaugų teikėjo arba kito mokėjimo paslaugų teikėjo įstaigoje:

—

tiesioginio debeto pervedimų vykdymas, įskaitant vienkartinius tiesioginio debeto pervedimus,

| — | mokėjimo operacijų vykdymas naudojantis mokėjimo kortele arba panašia priemone, |
| --- | --- |

—

mokėjimo operacijų vykdymas naudojantis mokėjimo kortele arba panašia priemone,

| — | kredito pervedimų vykdymas, įskaitant periodinius pervedimus. |
| --- | --- |

—

kredito pervedimų vykdymas, įskaitant periodinius pervedimus.

4 d.

Mokėjimo operacijų vykdymas, kai mokėjimo paslaugų vartotojui lėšos suteiktos pagal kredito liniją:

| — | tiesioginio debeto pervedimų vykdymas, įskaitant vienkartinius tiesioginio debeto pervedimus, |
| --- | --- |

—

tiesioginio debeto pervedimų vykdymas, įskaitant vienkartinius tiesioginio debeto pervedimus,

| — | mokėjimo operacijų vykdymas naudojantis mokėjimo kortele arba panašia priemone, |
| --- | --- |

—

mokėjimo operacijų vykdymas naudojantis mokėjimo kortele arba panašia priemone,

| — | kredito pervedimų vykdymas, įskaitant periodinius pervedimus. |
| --- | --- |

—

kredito pervedimų vykdymas, įskaitant periodinius pervedimus.

4e.

Mokėjimo priemonių išdavimas ir (arba) priėmimas

4f.

Piniginės perlaidos

4g.

Mokėjimo operacijų vykdymas, kuriose mokėtojo sutikimas vykdyti mokėjimo operaciją duodamas naudojant telekomunikacijų priemones, skaitmeninį ar IT prietaisą, ir mokėjimas atliekamas telekomunikacijų, IT sistemos ar tinklo operatoriui, kuris yra tik tarpininkas tarp prekių ir paslaugų teikėjo ir mokėjimo paslaugų vartotojo (2)

2

5.

Kitų mokėjimo priemonių (pvz., kelionės čekių ir vekselių) išdavimas ir tvarkymas, kai tokia veikla nėra įtraukta į 4 punktą

6.

Garantijos ir laidavimai

7.

Prekyba savo arba klientų sąskaita bet kuriomis iš šių priemonių:

7a.

| — | pinigų rinkos priemonėmis (pvz., čekiais, vekseliais, indėlių sertifikatais) |
| --- | --- |

—

pinigų rinkos priemonėmis (pvz., čekiais, vekseliais, indėlių sertifikatais)

7b.

| — | užsienio valiuta |
| --- | --- |

—

užsienio valiuta

7c.

| — | finansiniais ateities ir pasirinkimo sandoriais |
| --- | --- |

—

finansiniais ateities ir pasirinkimo sandoriais

7 d.

| — | valiutos keitimo ir palūkanų normos priemonėmis |
| --- | --- |

—

valiutos keitimo ir palūkanų normos priemonėmis

7e.

| — | perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais |
| --- | --- |

—

perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais

8.

Dalyvavimas leidžiant vertybinius popierius ir su jų leidimu susijusių paslaugų teikimas

9.

Įmonių konsultavimas kapitalo struktūros, verslo strategijos ir su tuo susijusiais klausimais, taip pat su įmonių susijungimais ir pirkimais susijusios paslaugos

10.

Tarpininkavimas pinigų rinkoje

11.

Portfelio valdymas ir konsultavimas

12.

Vertybinių popierių saugojimas ir tvarkymas

13.

Informacijos apie kreditavimą paslaugos

14.

Saugojimo saugyklose, seifuose paslaugos

15.

Elektroninių pinigų leidimas

2.1.4.   Paslaugų ir veiklos, kurias kredito įstaiga ketina vykdyti priimančiojoje valstybėje narėje ir kurios yra nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB (3) I priedo A ir B skirsniuose, rūšių sąrašas, nurodant tos direktyvos I priedo C skirsnyje numatytas finansines priemones

3

| Finansinės priemonės | Investicinės paslaugos ir veikla | Papildomos paslaugos |
| --- | --- | --- |
| | A 1 | A 2 | A 3 | A 4 | A 5 | A 6 | A 7 | A 8 | B 1 | B 2 | B 3 | B 4 | B 5 | B 6 | B 7 |
| C1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C3 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C4 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C5 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C6 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C7 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C8 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C9 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C10 | | | | | | | | | | | | | | | |
| Eilučių ir skilčių antraštės yra nuorodos į atitinkamus Direktyvos 2004/39/EB I priedo skirsnius ir punktus (pvz., A1 yra nuoroda į I priedo A skirsnio 1 punktą). |

Finansinės priemonės

Investicinės paslaugos ir veikla

Papildomos paslaugos

A 1

A 2

A 3

A 4

A 5

A 6

A 7

A 8

B 1

B 2

B 3

B 4

B 5

B 6

B 7

C1

C2

C3

C4

C5

C6

C7

C8

C9

C10

Eilučių ir skilčių antraštės yra nuorodos į atitinkamus Direktyvos 2004/39/EB I priedo skirsnius ir punktus (pvz., A1 yra nuoroda į I priedo A skirsnio 1 punktą).

2.2.   Filialo organizacinė struktūra

Filialo organizacinė struktūra

2.2.1.   Filialo organizacinės struktūros aprašas, įskaitant funkcinius ir teisinius atskaitomybės ryšius bei filialo padėtį ir vaidmenį įstaigos ir, jeigu taikoma, jos grupės struktūroje

| [pildo kredito įstaiga]


  Aprašas gali būti papildomas atitinkamais dokumentais, pvz., organigrama. |
| --- |

[pildo kredito įstaiga]

[pildo kredito įstaiga]

Aprašas gali būti papildomas atitinkamais dokumentais, pvz., organigrama.

Aprašas gali būti papildomas atitinkamais dokumentais, pvz., organigrama.

2.2.2.   Filialo valdymo priemonių ir vidaus kontrolės mechanizmų aprašas, įskaitant šią informaciją:

| 2.2.2.1. | filialo rizikos valdymo procedūras ir išsamią informaciją apie įstaigos ir, kai taikoma, jos grupės likvidumo rizikos valdymą,

  [pildo kredito įstaiga] |
| --- | --- |

2.2.2.1.

filialo rizikos valdymo procedūras ir išsamią informaciją apie įstaigos ir, kai taikoma, jos grupės likvidumo rizikos valdymą,

[pildo kredito įstaiga]

| 2.2.2.2. | bet kokias filialo veiklai ir visų pirma jo skolinimo veiklai taikomas ribas,

  [pildo kredito įstaiga] |
| --- | --- |

2.2.2.2.

bet kokias filialo veiklai ir visų pirma jo skolinimo veiklai taikomas ribas,

[pildo kredito įstaiga]

| 2.2.2.3. | išsamią informaciją apie filialo vidaus audito priemones, įskaitant išsamią informaciją apie asmenį, atsakingą už jas, ir, kai taikoma, apie išorės auditorių,

  [pildo kredito įstaiga] |
| --- | --- |

2.2.2.3.

išsamią informaciją apie filialo vidaus audito priemones, įskaitant išsamią informaciją apie asmenį, atsakingą už jas, ir, kai taikoma, apie išorės auditorių,

[pildo kredito įstaiga]

| 2.2.2.4. | filialo pinigų plovimo prevencijos priemones, įskaitant išsamią informaciją apie asmenį, paskirtą užtikrinti atitiktį šioms priemonėms,

  [pildo kredito įstaiga] |
| --- | --- |

2.2.2.4.

filialo pinigų plovimo prevencijos priemones, įskaitant išsamią informaciją apie asmenį, paskirtą užtikrinti atitiktį šioms priemonėms,

[pildo kredito įstaiga]

| 2.2.2.5. | užsakomųjų paslaugų ir kitų susitarimų su trečiaisiais asmenimis, susijusių su filiale vykdoma veikla, kurią apima įstaigai išduotas leidimas, kontrolės priemones.

  [pildo kredito įstaiga] |
| --- | --- |

2.2.2.5.

užsakomųjų paslaugų ir kitų susitarimų su trečiaisiais asmenimis, susijusių su filiale vykdoma veikla, kurią apima įstaigai išduotas leidimas, kontrolės priemones.

[pildo kredito įstaiga]

2.2.3.   Jei filialas ketina teikti vienos ar daugiau rūšių Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 2 punkte apibrėžtas investicines paslaugas ir vykdyti tokią veiklą, toliau nurodytų priemonių aprašą, įskaitant:

| 2.2.3.1. | klientų pinigų ir turto saugojimo priemones,

  [pildo kredito įstaiga] |
| --- | --- |

2.2.3.1.

klientų pinigų ir turto saugojimo priemones,

[pildo kredito įstaiga]

| 2.2.3.2. | Direktyvos 2004/39/EB 19, 21, 22, 25, 27 ir 28 straipsniuose nustatytų įsipareigojimų ir priemonių, kurias pagal tuos straipsnius patvirtino priimančiosios valstybės narės atitinkamos kompetentingos institucijos, laikymosi priemones,

  [pildo kredito įstaiga] |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Direktyvos 2004/39/EB 19, 21, 22, 25, 27 ir 28 straipsniuose nustatytų įsipareigojimų ir priemonių, kurias pagal tuos straipsnius patvirtino priimančiosios valstybės narės atitinkamos kompetentingos institucijos, laikymosi priemones,

[pildo kredito įstaiga]

| 2.2.3.3. | vidaus elgesio kodeksą, įskaitant prekybos savo naudai kontrolės priemones,

  [pildo kredito įstaiga] |
| --- | --- |

2.2.3.3.

vidaus elgesio kodeksą, įskaitant prekybos savo naudai kontrolės priemones,

[pildo kredito įstaiga]

| 2.2.3.4. | išsamią informaciją apie asmenį, atsakingą už skundų, susijusių su filialo investicinėmis paslaugomis ir veikla, nagrinėjimą,

  [pildo kredito įstaiga] |
| --- | --- |

2.2.3.4.

išsamią informaciją apie asmenį, atsakingą už skundų, susijusių su filialo investicinėmis paslaugomis ir veikla, nagrinėjimą,

[pildo kredito įstaiga]

| 2.2.3.5. | išsamią informaciją apie asmenį, paskirtą užtikrinti atitiktį filialo priemonėms, susijusioms su investicinėmis paslaugomis ir veikla,

  [pildo kredito įstaiga] |
| --- | --- |

2.2.3.5.

išsamią informaciją apie asmenį, paskirtą užtikrinti atitiktį filialo priemonėms, susijusioms su investicinėmis paslaugomis ir veikla,

[pildo kredito įstaiga]

2.2.4.   išsamią informaciją apie asmenų, atsakingų už filialo valdymą, profesinę patirtį.

[pildo kredito įstaiga]

2.3.   Kita informacija

Kita informacija

2.3.1.   Finansų planas, kuriame pateikiama trejų metų balanso bei pelno (nuostolių) ataskaitų prognozės

| [pildo kredito įstaiga]


  Šią informaciją galima pateikti kaip pranešimo priedą |
| --- |

[pildo kredito įstaiga]

[pildo kredito įstaiga]

Šią informaciją galima pateikti kaip pranešimo priedą

Šią informaciją galima pateikti kaip pranešimo priedą

2.3.2.   Sąjungos indėlių garantijų ir investuotojų apsaugos sistemų, kurių narė yra įstaiga ir kurios apima filialo veiklą bei paslaugas, pavadinimas ir kontaktinė informacija, taip pat didžiausia investuotojų apsaugos sistemos draudimo suma

[pildo kredito įstaiga]

2.3.3.   Išsami informacija apie filialo IT priemones

[pildo kredito įstaiga]

---

(1)  2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje (OL L 319, 2007 12 5, p. 1).

1

(2)  Ar 4g punkte nurodyta veikla apima kreditų išdavimą pagal Direktyvos 2007/64/EB 16 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas?

2

☐ taip ☐ ne

(3)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų, iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 85/611/EEB, 93/6/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 93/22/EEB (OL L 145, 2004 4 30, p. 1).

3

---

II PRIEDAS

Pranešimo dėl filialo paso perdavimo forma

| Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos | |
| --- | --- |
| Kontaktinio asmens vardas ir pavardė | |
| Telefono numeris | |
| E. paštas | |
| | |
| Priimančiosios valstybės narės kompetentingų institucijų adresas | |
| | [Data] |
| | Nuoroda: |
| | |
| | |
| Pranešimo dėl filialo paso perdavimas |
| [Perduodamame pranešime skelbiama bent ši informacija: | |
| — | kredito įstaigos pavadinimas ir nuorodos numeris |

Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos

Kontaktinio asmens vardas ir pavardė

Telefono numeris

E. paštas

Priimančiosios valstybės narės kompetentingų institucijų adresas

[Data]

Nuoroda:

Pranešimo dėl filialo paso perdavimas

[Perduodamame pranešime skelbiama bent ši informacija:

—

kredito įstaigos pavadinimas ir nuorodos numeris

| — | už veiklos leidimo išdavimą ir kredito įstaigos priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos |
| --- | --- |

—

už veiklos leidimo išdavimą ir kredito įstaigos priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos

| — | kredito įstaigos ketinimo vykdyti veiklą priimančiosios valstybės narės teritorijoje pareiškimas, įskaitant pranešimo dėl filialo paso, kuriame pateikiama informacija, įvertinta kaip išsami ir teisinga, gavimo datą |
| --- | --- |

—

kredito įstaigos ketinimo vykdyti veiklą priimančiosios valstybės narės teritorijoje pareiškimas, įskaitant pranešimo dėl filialo paso, kuriame pateikiama informacija, įvertinta kaip išsami ir teisinga, gavimo datą

| — | už filialo valdymą atsakingų asmenų vardai ir pavardės bei jų kontaktinė informacija |
| --- | --- |

—

už filialo valdymą atsakingų asmenų vardai ir pavardės bei jų kontaktinė informacija

| — | Sąjungos indėlių garantijų ir investuotojų apsaugos sistemų, kurių narė įstaiga yra ir kurios apima filialo veiklą bei paslaugas, pavadinimas ir kontaktinė informacija.] |
| --- | --- |

—

Sąjungos indėlių garantijų ir investuotojų apsaugos sistemų, kurių narė įstaiga yra ir kurios apima filialo veiklą bei paslaugas, pavadinimas ir kontaktinė informacija.]

[Kontaktinė informacija]

---

III PRIEDAS

Nuosavų lėšų ir nuosavų lėšų reikalavimų sumos ir sudėties perdavimo forma

1.   Nuosavų lėšų suma ir sudėtis

| Straipsnis

  Visos nuorodos į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (1) nuostatas | Suma

  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| Nuosavos lėšos

  4 straipsnio 1 dalies 118 punktas ir 72 straipsnis | [duomenys, kaip nurodyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014
   (2)
  1 priedo 1 šablono 010 eilutėje] |
| 1 lygio kapitalas

  25 straipsnis | [duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 1 šablono 015 eilutėje] |
| Bendras 1 lygio nuosavas kapitalas

  50 straipsnis | [duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 1 šablono 020 eilutėje] |
| Papildomas 1 lygio kapitalas

  61 straipsnis | [duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 1 šablono 530 eilutėje] |
| 2 lygio kapitalas

  71 straipsnis | [duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 1 šablono 750 eilutėje] |

Straipsnis

Visos nuorodos į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (1) nuostatas

Suma

(mln. EUR)

Nuosavos lėšos

4 straipsnio 1 dalies 118 punktas ir 72 straipsnis

[duomenys, kaip nurodyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014
   (2)
  1 priedo 1 šablono 010 eilutėje]

1 lygio kapitalas

25 straipsnis

[duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 1 šablono 015 eilutėje]

Bendras 1 lygio nuosavas kapitalas

50 straipsnis

[duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 1 šablono 020 eilutėje]

Papildomas 1 lygio kapitalas

61 straipsnis

[duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 1 šablono 530 eilutėje]

2 lygio kapitalas

71 straipsnis

[duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 1 šablono 750 eilutėje]

2.   Nuosavų lėšų reikalavimai

| Straipsnis

  Visos nuorodos į Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatas | Suma

  (mln. EUR) |
| --- | --- |
| Bendra rizikos pozicijos suma

  92 straipsnio 3 dalis, 95, 96 ir 98 straipsniai | [duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 010 eilutėje] |
| Pagal kredito riziką, sandorio šalies kredito riziką, gautinų sumų sumažėjimo riziką ir su nebaigtais sandoriais susijusią riziką įvertintos pozicijos sumos

  92 straipsnio 3 dalies a ir f punktai | [duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 040 eilutėje] |
| Bendra rizikos pozicijos suma atsiskaitymo/pristatymo rizikai

  92 straipsnio 3 dalies c punkto ii papunktis ir 92 straipsnio 4 dalies b punktas | [duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 490 eilutėje] |
| Bendra rizikos pozicijos suma pozicijos rizikai, užsienio valiutos kurso rizikai ir biržos prekių kainų rizikai

  92 straipsnio 3 dalies b punkto i papunktis, c punkto i papunktis ir c punkto iii papunktis bei 92 straipsnio 4 dalies b punktas | [duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 520 eilutėje] |
| Bendra rizikos pozicijos suma operacinei rizikai

  92 straipsnio 3 dalies e punktas ir 92 straipsnio 4 dalies b punktas | [duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 590 eilutėje] |
| Papildoma rizikos pozicijos suma dėl pastoviųjų pridėtinių išlaidų

  95 straipsnio 2 dalis, 96 straipsnio 2 dalis, 97 straipsnis ir 98 straipsnio 1 dalies a punktas | [duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 630 eilutėje] |
| Bendra rizikos pozicijos suma kredito vertinimo koregavimui

  92 straipsnio 3 dalies d punktas | [duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 640 eilutėje] |
| Bendra rizikos pozicijos suma, susijusi su didelėmis prekybos knygos pozicijomis

  92 straipsnio 3 dalies b punkto ii papunktis ir 395–401 straipsniai | [duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 680 eilutėje] |
| Kitos rizikos pozicijos sumos

  3, 458, 459 ir 500 straipsniai ir rizikos pozicijos sumos, kurios negali būti priskiriamos vienam iš šioje lentelėje nurodytų punktų. | [duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 690 eilutėje] |

Straipsnis

Visos nuorodos į Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatas

Suma

(mln. EUR)

Bendra rizikos pozicijos suma

92 straipsnio 3 dalis, 95, 96 ir 98 straipsniai

[duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 010 eilutėje]

Pagal kredito riziką, sandorio šalies kredito riziką, gautinų sumų sumažėjimo riziką ir su nebaigtais sandoriais susijusią riziką įvertintos pozicijos sumos

92 straipsnio 3 dalies a ir f punktai

[duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 040 eilutėje]

Bendra rizikos pozicijos suma atsiskaitymo/pristatymo rizikai

92 straipsnio 3 dalies c punkto ii papunktis ir 92 straipsnio 4 dalies b punktas

[duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 490 eilutėje]

Bendra rizikos pozicijos suma pozicijos rizikai, užsienio valiutos kurso rizikai ir biržos prekių kainų rizikai

92 straipsnio 3 dalies b punkto i papunktis, c punkto i papunktis ir c punkto iii papunktis bei 92 straipsnio 4 dalies b punktas

[duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 520 eilutėje]

Bendra rizikos pozicijos suma operacinei rizikai

92 straipsnio 3 dalies e punktas ir 92 straipsnio 4 dalies b punktas

[duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 590 eilutėje]

Papildoma rizikos pozicijos suma dėl pastoviųjų pridėtinių išlaidų

95 straipsnio 2 dalis, 96 straipsnio 2 dalis, 97 straipsnis ir 98 straipsnio 1 dalies a punktas

[duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 630 eilutėje]

Bendra rizikos pozicijos suma kredito vertinimo koregavimui

92 straipsnio 3 dalies d punktas

[duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 640 eilutėje]

Bendra rizikos pozicijos suma, susijusi su didelėmis prekybos knygos pozicijomis

92 straipsnio 3 dalies b punkto ii papunktis ir 395–401 straipsniai

[duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 680 eilutėje]

Kitos rizikos pozicijos sumos

3, 458, 459 ir 500 straipsniai ir rizikos pozicijos sumos, kurios negali būti priskiriamos vienam iš šioje lentelėje nurodytų punktų.

[duomenys, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 1 priedo 2 šablono 690 eilutėje]

---

(1)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

(2)  2014 m. balandžio 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 680/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 nustatomi įstaigų priežiūros ataskaitų teikimo techniniai įgyvendinimo standartai (OL L 191, 2014 6 28, p. 1).

---

IV PRIEDAS

Pranešimo dėl filialo duomenų pasikeitimo, susijusio su planuojamu filialo veiklos nutraukimu, pateikimo forma

| Kredito įstaigos arba filialo kontaktinio asmens vardas ir pavardė | |
| --- | --- |
| Telefono numeris | |
| E. paštas | |
| | |
| Buveinės valstybės narės kompetentingų institucijų adresas | |
| Priimančiosios valstybės narės kompetentingų institucijų adresas | |
| | |
| | [Data] |
| | [Nuoroda:] |
| | |
| | |
| Pranešimo dėl filialo duomenų pasikeitimo, susijusio su planuojamu filialo veiklos nutraukimu, pateikimas |
| [Pateikiamame pranešime skelbiama bent ši informacija: | |
| — | kredito įstaigos pavadinimas ir nuorodos numeris; |

Kredito įstaigos arba filialo kontaktinio asmens vardas ir pavardė

Telefono numeris

E. paštas

Buveinės valstybės narės kompetentingų institucijų adresas

Priimančiosios valstybės narės kompetentingų institucijų adresas

[Data]

[Nuoroda:]

Pranešimo dėl filialo duomenų pasikeitimo, susijusio su planuojamu filialo veiklos nutraukimu, pateikimas

[Pateikiamame pranešime skelbiama bent ši informacija:

—

kredito įstaigos pavadinimas ir nuorodos numeris;

| — | priimančiosios valstybės narės teritorijoje esančio filialo pavadinimas; |
| --- | --- |

—

priimančiosios valstybės narės teritorijoje esančio filialo pavadinimas;

| — | už veiklos leidimo išdavimą ir kredito įstaigos priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

—

už veiklos leidimo išdavimą ir kredito įstaigos priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos;

| — | kredito įstaigos ketinimo nutraukti filialo veiklą priimančiosios valstybės narės teritorijoje pareiškimas ir data, kada veikla bus nutraukta; |
| --- | --- |

—

kredito įstaigos ketinimo nutraukti filialo veiklą priimančiosios valstybės narės teritorijoje pareiškimas ir data, kada veikla bus nutraukta;

| — | už filialo veiklos nutraukimo procesą atsakingų asmenų vardai ir pavardės bei jų kontaktinė informacija; |
| --- | --- |

—

už filialo veiklos nutraukimo procesą atsakingų asmenų vardai ir pavardės bei jų kontaktinė informacija;

| — | planuojamo veiklos nutraukimo apytikris tvarkaraštis; |
| --- | --- |

—

planuojamo veiklos nutraukimo apytikris tvarkaraštis;

| — | informacija apie verslo santykių su filialo klientais nutraukimo procesą.] |
| --- | --- |

—

informacija apie verslo santykių su filialo klientais nutraukimo procesą.]

[Kontaktinė informacija]

---

V PRIEDAS

Pranešimo dėl paslaugų paso pateikimo forma

1.   Kontaktinė informacija

| Pranešimo rūšis | Pranešimas dėl paslaugų paso |
| --- | --- |
| Priimančioji valstybė narė, kurioje kredito įstaiga ketina vykdyti savo veiklą | |
| Kredito įstaigos pavadinimas ir nuorodos numeris | |
| Kredito įstaigos pagrindinės buveinės adresas | |
| Kredito įstaigos kontaktinio asmens vardas ir pavardė | |
| Telefono numeris | |
| E. paštas | |

Pranešimo rūšis

Pranešimas dėl paslaugų paso

Priimančioji valstybė narė, kurioje kredito įstaiga ketina vykdyti savo veiklą

Kredito įstaigos pavadinimas ir nuorodos numeris

Kredito įstaigos pagrindinės buveinės adresas

Kredito įstaigos kontaktinio asmens vardas ir pavardė

Telefono numeris

E. paštas

2.   Direktyvos 2013/36/ES I priede nurodytų veiklos, kurią kredito įstaiga ketina vykdyti priimančiojoje valstybėje narėje, rūšių sąrašas, nurodant veiklą, kuri bus kredito įstaigos pagrindinė priimančiojoje valstybėje narėje, įskaitant datą, kada numatoma pradėti vykdyti kiekvienos rūšies pagrindinę paslaugų teikimo veiklą

| Nr. | Veikla | Veiklos, kurią kredito įstaiga ketina vykdyti, rūšys | Veiklos, kuri yra pagrindinė, rūšys | Numatyta kiekvienos rūšies pagrindinės veiklos pradžios data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Indėlių ir kitų grąžintinų lėšų priėmimas | | | |
| 2. | Skolinimas, įskaitant, inter alia,: vartojimo kreditą, su nekilnojamuoju turtu susijusias kredito sutartis, faktoringo operacijas (su atgręžtinio reikalavimo teise arba be jos), komercinių sandorių finansavimą (įskaitant teisės į turtą perėmimą) | | | |
| 3. | Finansinė nuoma | | | |
| 4. | Mokėjimo paslaugos, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/64/EB 4 straipsnio 3 dalyje | | | |
| 4a. | Paslaugos, kuriomis sudaromos sąlygos grynuosius pinigus įmokėti į mokėjimo sąskaitas, ir visos su mokėjimo sąskaitos tvarkymu susijusios operacijos | | | |
| 4b. | Paslaugos, kuriomis sudaromos sąlygos grynuosius pinigus išimti iš mokėjimo sąskaitos, ir visos su mokėjimo sąskaitos tvarkymu susijusios operacijos | | | |
| 4c. | Mokėjimo operacijų vykdymas, įskaitant lėšų pervedimą į mokėjimo sąskaitą, atidarytą vartotojo mokėjimo paslaugų teikėjo arba kito mokėjimo paslaugų teikėjo įstaigoje:






  — | tiesioginio debeto pervedimų vykdymas, įskaitant vienkartinius tiesioginio debeto pervedimus, |

Nr.

Veikla

Veiklos, kurią kredito įstaiga ketina vykdyti, rūšys

Veiklos, kuri yra pagrindinė, rūšys

Numatyta kiekvienos rūšies pagrindinės veiklos pradžios data

1.

Indėlių ir kitų grąžintinų lėšų priėmimas

2.

Skolinimas, įskaitant, inter alia,: vartojimo kreditą, su nekilnojamuoju turtu susijusias kredito sutartis, faktoringo operacijas (su atgręžtinio reikalavimo teise arba be jos), komercinių sandorių finansavimą (įskaitant teisės į turtą perėmimą)

3.

Finansinė nuoma

4.

Mokėjimo paslaugos, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/64/EB 4 straipsnio 3 dalyje

4a.

Paslaugos, kuriomis sudaromos sąlygos grynuosius pinigus įmokėti į mokėjimo sąskaitas, ir visos su mokėjimo sąskaitos tvarkymu susijusios operacijos

4b.

Paslaugos, kuriomis sudaromos sąlygos grynuosius pinigus išimti iš mokėjimo sąskaitos, ir visos su mokėjimo sąskaitos tvarkymu susijusios operacijos

4c.

Mokėjimo operacijų vykdymas, įskaitant lėšų pervedimą į mokėjimo sąskaitą, atidarytą vartotojo mokėjimo paslaugų teikėjo arba kito mokėjimo paslaugų teikėjo įstaigoje:

—

tiesioginio debeto pervedimų vykdymas, įskaitant vienkartinius tiesioginio debeto pervedimus,

| — | mokėjimo operacijų vykdymas naudojantis mokėjimo kortele arba panašia priemone, |
| --- | --- |

—

mokėjimo operacijų vykdymas naudojantis mokėjimo kortele arba panašia priemone,

| — | kredito pervedimų vykdymas, įskaitant periodinius pervedimus. |
| --- | --- |

—

kredito pervedimų vykdymas, įskaitant periodinius pervedimus.

4 d.

Mokėjimo operacijų vykdymas, kai mokėjimo paslaugų vartotojui lėšos suteiktos pagal kredito liniją:

| — | tiesioginio debeto pervedimų vykdymas, įskaitant vienkartinius tiesioginio debeto pervedimus, |
| --- | --- |

—

tiesioginio debeto pervedimų vykdymas, įskaitant vienkartinius tiesioginio debeto pervedimus,

| — | mokėjimo operacijų vykdymas naudojantis mokėjimo kortele arba panašia priemone, |
| --- | --- |

—

mokėjimo operacijų vykdymas naudojantis mokėjimo kortele arba panašia priemone,

| — | kredito pervedimų vykdymas, įskaitant periodinius pervedimus. |
| --- | --- |

—

kredito pervedimų vykdymas, įskaitant periodinius pervedimus.

4e.

Mokėjimo priemonių išdavimas ir (arba) priėmimas

4f.

Piniginės perlaidos

4g.

Mokėjimo operacijų vykdymas, kuriose mokėtojo sutikimas vykdyti mokėjimo operaciją duodamas naudojant telekomunikacijų priemones, skaitmeninį ar IT prietaisą, ir mokėjimas atliekamas telekomunikacijų, IT sistemos ar tinklo operatoriui, kuris yra tik tarpininkas tarp prekių ir paslaugų teikėjo ir mokėjimo paslaugų vartotojo (1)

5.

Kitų mokėjimo priemonių (pvz., kelionės čekių ir vekselių) išdavimas ir tvarkymas, kai tokia veikla nėra įtraukta į 4 punktą

6.

Garantijos ir laidavimai

7.

Prekyba savo arba klientų sąskaita bet kuriomis iš šių priemonių:

7a.

| — | pinigų rinkos priemonėmis (pvz., čekiais, vekseliais, indėlių sertifikatais), |
| --- | --- |

—

pinigų rinkos priemonėmis (pvz., čekiais, vekseliais, indėlių sertifikatais),

7b.

| — | užsienio valiuta, |
| --- | --- |

—

užsienio valiuta,

7c.

| — | finansiniais ateities ir pasirinkimo sandoriais, |
| --- | --- |

—

finansiniais ateities ir pasirinkimo sandoriais,

7 d.

| — | valiutos keitimo ir palūkanų normos priemonėmis, |
| --- | --- |

—

valiutos keitimo ir palūkanų normos priemonėmis,

7e.

| — | perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais. |
| --- | --- |

—

perleidžiamaisiais vertybiniais popieriais.

8.

Dalyvavimas išleidžiant vertybinius popierius ir su jų išleidimu susijusių paslaugų teikimas

9.

Įmonių konsultavimas kapitalo struktūros, verslo strategijos ir su tuo susijusiais klausimais, taip pat su įmonių susijungimais ir pirkimais susijusios paslaugos

10.

Tarpininkavimas pinigų rinkoje

11.

Portfelio valdymas ir konsultavimas

12.

Vertybinių popierių saugojimas ir tvarkymas

13.

Informacijos apie kreditavimą paslaugos

14.

Saugojimo saugyklose, seifuose paslaugos

15.

Elektroninių pinigų leidimas.

3.   Paslaugų ir veiklos, kurias kredito įstaiga ketina vykdyti priimančiojoje valstybėje narėje ir kurios yra nurodytos Direktyvos 2004/39/EB I priedo A ir B skirsniuose, rūšių sąrašas, nurodant tos direktyvos I priedo C skirsnyje numatytas finansines priemones

| Finansinės priemonės | Investicinės paslaugos ir veikla | Papildomos paslaugos |
| --- | --- | --- |
| | A 1 | A 2 | A 3 | A 4 | A 5 | A 6 | A 7 | A 8 | B 1 | B 2 | B 3 | B 4 | B 5 | B 6 | B 7 |
| C1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C3 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C4 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C5 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C6 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C7 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C8 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C9 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C10 | | | | | | | | | | | | | | | |
| Eilučių ir skilčių antraštės yra nuorodos į atitinkamus Direktyvos 2004/39/EB I priedo skirsnius ir punktus (pvz., A1 yra nuoroda į I priedo A skirsnio 1 punktą). |

Finansinės priemonės

Investicinės paslaugos ir veikla

Papildomos paslaugos

A 1

A 2

A 3

A 4

A 5

A 6

A 7

A 8

B 1

B 2

B 3

B 4

B 5

B 6

B 7

C1

C2

C3

C4

C5

C6

C7

C8

C9

C10

Eilučių ir skilčių antraštės yra nuorodos į atitinkamus Direktyvos 2004/39/EB I priedo skirsnius ir punktus (pvz., A1 yra nuoroda į I priedo A skirsnio 1 punktą).

---

(1)  Ar 4g punkte nurodyta veikla apima kreditų išdavimą pagal Direktyvos 2007/64/EB 16 straipsnio 3 dalyje nustatytas sąlygas?

☐ taip ☐ ne

---

VI PRIEDAS

Pranešimo dėl paslaugų paso perdavimo forma

| Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos | |
| --- | --- |
| Kontaktinio asmens vardas ir pavardė | |
| Telefono numeris | |
| E. paštas | |
| | |
| Priimančiosios valstybės narės kompetentingų institucijų adresas | |
| | |
| | [Data] |
| | Nuoroda: |
| | |
| Pranešimo dėl paslaugų paso perdavimas |
| [Perduodamame pranešime skelbiama bent ši informacija: | |
| — | kredito įstaigos pavadinimas ir nuorodos numeris; |

Buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos

Kontaktinio asmens vardas ir pavardė

Telefono numeris

E. paštas

Priimančiosios valstybės narės kompetentingų institucijų adresas

[Data]

Nuoroda:

Pranešimo dėl paslaugų paso perdavimas

[Perduodamame pranešime skelbiama bent ši informacija:

—

kredito įstaigos pavadinimas ir nuorodos numeris;

| — | už veiklos leidimo išdavimą ir kredito įstaigos priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

—

už veiklos leidimo išdavimą ir kredito įstaigos priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos;

| — | kredito įstaigos ketinimo vykdyti veiklą priimančiosios valstybės narės teritorijoje pareiškimas, naudojantis laisve teikti paslaugas.] |
| --- | --- |

—

kredito įstaigos ketinimo vykdyti veiklą priimančiosios valstybės narės teritorijoje pareiškimas, naudojantis laisve teikti paslaugas.]

[Kontaktinė informacija]

---

| 28.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 254/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 254/22

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 927/2014

2014 m. rugpjūčio 27 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą) (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugpjūčio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0707 00 05 | TR | 91,2 |
| ZZ | 91,2 |
| 0709 93 10 | TR | 112,1 |
| ZZ | 112,1 |
| 0805 50 10 | AR | 158,3 |
| TR | 83,0 |
| UY | 148,7 |
| ZA | 167,9 |
| ZZ | 139,5 |
| 0806 10 10 | BR | 183,6 |
| CL | 73,7 |
| EG | 200,0 |
| TR | 122,9 |
| ZA | 315,5 |
| ZZ | 179,1 |
| 0808 10 80 | AR | 83,7 |
| BR | 73,1 |
| CL | 86,0 |
| CN | 120,5 |
| NZ | 130,0 |
| US | 131,3 |
| ZA | 114,8 |
| ZZ | 105,6 |
| 0808 30 90 | AR | 40,6 |
| CL | 77,3 |
| TR | 121,5 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 85,0 |
| 0809 30 | MK | 71,8 |
| TR | 110,6 |
| ZZ | 91,2 |
| 0809 40 05 | BA | 36,8 |
| MK | 33,2 |
| ZA | 206,3 |
| ZZ | 92,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0707 00 05

TR

91,2

ZZ

91,2

0709 93 10

TR

112,1

ZZ

112,1

0805 50 10

AR

158,3

TR

83,0

UY

148,7

ZA

167,9

ZZ

139,5

0806 10 10

BR

183,6

CL

73,7

EG

200,0

TR

122,9

ZA

315,5

ZZ

179,1

0808 10 80

AR

83,7

BR

73,1

CL

86,0

CN

120,5

NZ

130,0

US

131,3

ZA

114,8

ZZ

105,6

0808 30 90

AR

40,6

CL

77,3

TR

121,5

ZA

100,7

ZZ

85,0

0809 30

MK

71,8

TR

110,6

ZZ

91,2

0809 40 05

BA

36,8

MK

33,2

ZA

206,3

ZZ

92,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 28.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 254/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 254/24

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2014 m. kovo 27 d.

dėl valstybės pagalbos SA.34572 (13/C) (ex 13/NN), kurią Graikija suteikė „Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.“

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 1818)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/539/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtus straipsnius (1),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Pagal šalies ekonominio koregavimo programą Graikija įsipareigojo įgyvendinti privatizavimo programą (2). Buvo numatyta privatizuoti valstybės įmonę „Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.“ (toliau – „Larco“). |
| --- | --- |

(1)

Pagal šalies ekonominio koregavimo programą Graikija įsipareigojo įgyvendinti privatizavimo programą (2). Buvo numatyta privatizuoti valstybės įmonę „Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.“ (toliau – „Larco“).

| (2) | 2012 m. kovo mėn. Graikijos Respublikos turto valdymo fondas (toliau – GRTVF) (3) Komisiją informavo apie siūlomą bendrovės „Larco“ privatizavimą. Siekdama išsiaiškinti, ar įgyvendinant privatizavimo projektą gali kilti valstybės pagalbos klausimų, Komisija savo iniciatyva pradėjo nagrinėti bylą ir 2012 m. balandžio mėn. pradėjo preliminarų vertinimą. |
| --- | --- |

(2)

2012 m. kovo mėn. Graikijos Respublikos turto valdymo fondas (toliau – GRTVF) (3) Komisiją informavo apie siūlomą bendrovės „Larco“ privatizavimą. Siekdama išsiaiškinti, ar įgyvendinant privatizavimo projektą gali kilti valstybės pagalbos klausimų, Komisija savo iniciatyva pradėjo nagrinėti bylą ir 2012 m. balandžio mėn. pradėjo preliminarų vertinimą.

| (3) | Vykstant šioms diskusijoms iš Graikijos valdžios institucijų 2012 m. kovo 16 d. atsakymo į klausimyną tapo aišku, kad bendrovei „Larco“ jau buvo taikomos valstybės pagalbos priemonės. Komisija papildomos informacijos paprašė 2012 m. balandžio 18 d., 2012 m. balandžio 24 d., 2012 m. liepos 5 d., 2012 m. rugpjūčio 22 d. ir 2012 m. gruodžio 7 d. el. laiškais bei 2012 m. gegužės 4 d. ir 2013 m. sausio 14 d. raštais, į kuriuos Graikijos valdžios institucijos atsakė 2012 m. balandžio 20 d., 2012 m. balandžio 26 d., 2012 m. spalio 3 d., 2012 m. lapkričio 13 d., 2012 m. lapkričio 15 d., 2012 m. gruodžio 7 d., 2012 m. gruodžio 24 d. ir 2013 m. sausio 18 d. Komisijos tarnybų ir Graikijos valdžios institucijų susitikimai įvyko 2012 m. balandžio 30 d. ir 2012 m. rugsėjo 11 d. Atėnuose bei 2013 m. sausio 25 d. Briuselyje. |
| --- | --- |

(3)

Vykstant šioms diskusijoms iš Graikijos valdžios institucijų 2012 m. kovo 16 d. atsakymo į klausimyną tapo aišku, kad bendrovei „Larco“ jau buvo taikomos valstybės pagalbos priemonės. Komisija papildomos informacijos paprašė 2012 m. balandžio 18 d., 2012 m. balandžio 24 d., 2012 m. liepos 5 d., 2012 m. rugpjūčio 22 d. ir 2012 m. gruodžio 7 d. el. laiškais bei 2012 m. gegužės 4 d. ir 2013 m. sausio 14 d. raštais, į kuriuos Graikijos valdžios institucijos atsakė 2012 m. balandžio 20 d., 2012 m. balandžio 26 d., 2012 m. spalio 3 d., 2012 m. lapkričio 13 d., 2012 m. lapkričio 15 d., 2012 m. gruodžio 7 d., 2012 m. gruodžio 24 d. ir 2013 m. sausio 18 d. Komisijos tarnybų ir Graikijos valdžios institucijų susitikimai įvyko 2012 m. balandžio 30 d. ir 2012 m. rugsėjo 11 d. Atėnuose bei 2013 m. sausio 25 d. Briuselyje.

| (4) | 2013 m. kovo 6 d. raštu (toliau – 2013 m. kovo 6 d. sprendimas) Komisija informavo Graikiją, kad ji nusprendė pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl tam tikrų pagalbos priemonių, toliau apibūdintų 2.2 skirsnyje (toliau – oficiali tyrimo procedūra). |
| --- | --- |

(4)

2013 m. kovo 6 d. raštu (toliau – 2013 m. kovo 6 d. sprendimas) Komisija informavo Graikiją, kad ji nusprendė pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl tam tikrų pagalbos priemonių, toliau apibūdintų 2.2 skirsnyje (toliau – oficiali tyrimo procedūra).

| (5) | 2013 m. kovo 6 d. sprendimas buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija pakvietė Graikijos valdžios institucijas ir suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagalbos priemonių. |
| --- | --- |

(5)

2013 m. kovo 6 d. sprendimas buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija pakvietė Graikijos valdžios institucijas ir suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl pagalbos priemonių.

| (6) | Komisija Graikijos valdžios institucijų pastabas gavo 2013 m. balandžio 30 d. Suinteresuotosios šalys Komisijai pastabų nepateikė. |
| --- | --- |

(6)

Komisija Graikijos valdžios institucijų pastabas gavo 2013 m. balandžio 30 d. Suinteresuotosios šalys Komisijai pastabų nepateikė.

| (7) | 2014 m. sausio 21 d. el. laišku Graikijos valdžios institucijos informavo Komisiją sutinkančios, kad sprendimas būtų priimtas anglų kalba. |
| --- | --- |

(7)

2014 m. sausio 21 d. el. laišku Graikijos valdžios institucijos informavo Komisiją sutinkančios, kad sprendimas būtų priimtas anglų kalba.

2.   PAGALBOS PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

2.1.   Pagalbos gavėjas

| (8) | Bendrovė „Larco“ specializuojasi laterito rūdos gavybos ir perdirbimo, lignito gavybos ir feronikelio bei šalutinių produktų gamybos srityje. Bendrovė verčiasi savo produktų žvalgyba, gavyba, kasyba, lydymu ir prekyba visame pasaulyje. Bendrovė „Larco“ yra viena didžiausių feronikelio gamintojų pasaulyje. 2012 m. bendrovė turėjo 960 darbuotojų, todėl ji laikytina didele įmone (5). |
| --- | --- |

(8)

Bendrovė „Larco“ specializuojasi laterito rūdos gavybos ir perdirbimo, lignito gavybos ir feronikelio bei šalutinių produktų gamybos srityje. Bendrovė verčiasi savo produktų žvalgyba, gavyba, kasyba, lydymu ir prekyba visame pasaulyje. Bendrovė „Larco“ yra viena didžiausių feronikelio gamintojų pasaulyje. 2012 m. bendrovė turėjo 960 darbuotojų, todėl ji laikytina didele įmone (5).

| (9) | Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą 55,2 % bendrovės „Larco“ per GRTVF valdė Graikijos valstybė, 33,4 % – „National Bank of Greece S.A.“ (toliau – NBG, privati finansų įstaiga), 11,4 % – „Public Power Corporation S.A.“ (toliau – PPC, pagrindinė elektros energijos gamintoja Graikijoje, kurios didžiausia akcininkė yra valstybė). |
| --- | --- |

(9)

Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą 55,2 % bendrovės „Larco“ per GRTVF valdė Graikijos valstybė, 33,4 % – „National Bank of Greece S.A.“ (toliau – NBG, privati finansų įstaiga), 11,4 % – „Public Power Corporation S.A.“ (toliau – PPC, pagrindinė elektros energijos gamintoja Graikijoje, kurios didžiausia akcininkė yra valstybė).

| (10) | Bendrovė „Larco“ Vidurio Graikijos Larimnos mieste turi lydymo gamyklą. Be to, įvairiose Graikijos vietovėse bendrovė „Larco“ valdo keturis kasybos teisių paketus: Agios Ioannis kasyklų (prie Larimnos), Evijos kasyklų, Kastorijos kasyklų ir Servijos lignito kasyklos. |
| --- | --- |

(10)

Bendrovė „Larco“ Vidurio Graikijos Larimnos mieste turi lydymo gamyklą. Be to, įvairiose Graikijos vietovėse bendrovė „Larco“ valdo keturis kasybos teisių paketus: Agios Ioannis kasyklų (prie Larimnos), Evijos kasyklų, Kastorijos kasyklų ir Servijos lignito kasyklos.

| (11) | Bendrovė „Larco“ buvo įsteigta 1989 m. kaip nauja įmonė po Larimos bendrovės „Hellenic Mining and Metallurgical S.A.“ (toliau – ankstesnė bendrovė „Larco“) bankroto. Ankstesnės bendrovės „Larco“ likvidavimas tebesitęsia, tačiau jos turtas ir atitinkami įsipareigojimai bendrovei „Larco“ buvo perduoti 1989 m. Todėl ankstesnė bendrovė „Larco“ yra bendrovės „Larco“ kreditorė. |
| --- | --- |

(11)

Bendrovė „Larco“ buvo įsteigta 1989 m. kaip nauja įmonė po Larimos bendrovės „Hellenic Mining and Metallurgical S.A.“ (toliau – ankstesnė bendrovė „Larco“) bankroto. Ankstesnės bendrovės „Larco“ likvidavimas tebesitęsia, tačiau jos turtas ir atitinkami įsipareigojimai bendrovei „Larco“ buvo perduoti 1989 m. Todėl ankstesnė bendrovė „Larco“ yra bendrovės „Larco“ kreditorė.

2.2.   Priemonių apibūdinimas

2.2.1.   1 priemonė. Skolos Finansų ministerijai nesusigrąžinimas

| (12) | 1998 m. balandžio mėn. bendrovė „Larco“ ir jos pagrindinės kreditorės ankstesnė bendrovė „Larco“, PPC ir Graikijos valstybė sudarė susitarimą dėl skolos grąžinimo. Pagal 1998 m. susitarimą bendrovės „Larco“ įsipareigojimas šioms kreditorėms turėjo būti aptarnaujamas taikant 6 % dydžio metinę palūkanų normą. Tačiau skola Graikijos valstybei išliko stabili arba šiek tiek padidėjo nuo 2004 m. (6), nors skola PPC ir ankstesnei bendrovei „Larco“ buvo padengta arba sumažėjo (7). |
| --- | --- |

(12)

1998 m. balandžio mėn. bendrovė „Larco“ ir jos pagrindinės kreditorės ankstesnė bendrovė „Larco“, PPC ir Graikijos valstybė sudarė susitarimą dėl skolos grąžinimo. Pagal 1998 m. susitarimą bendrovės „Larco“ įsipareigojimas šioms kreditorėms turėjo būti aptarnaujamas taikant 6 % dydžio metinę palūkanų normą. Tačiau skola Graikijos valstybei išliko stabili arba šiek tiek padidėjo nuo 2004 m. (6), nors skola PPC ir ankstesnei bendrovei „Larco“ buvo padengta arba sumažėjo (7).

| (13) | Tad panašu, kad valstybė bendrovės „Larco“ skolą vertino kitaip nei kitos dvi kreditorės. |
| --- | --- |

(13)

Tad panašu, kad valstybė bendrovės „Larco“ skolą vertino kitaip nei kitos dvi kreditorės.

2.2.2.   2 priemonė. 2008 m. valstybės garantija

| (14) | 2008 m. gruodžio 22 d. valstybė suteikė garantiją 30 mln. EUR paskolai, kurią bendrovei „Larco“ suteikė ATE bankas. Garantija apėmė visą paskolos sumą ir galiojo iki trejų metų. Garantijos priemoka sudarė 1 % per metus. |
| --- | --- |

(14)

2008 m. gruodžio 22 d. valstybė suteikė garantiją 30 mln. EUR paskolai, kurią bendrovei „Larco“ suteikė ATE bankas. Garantija apėmė visą paskolos sumą ir galiojo iki trejų metų. Garantijos priemoka sudarė 1 % per metus.

2.2.3.   3 priemonė. 2009 m. kapitalo didinimas

| (15) | 2009 m., kai bendrovės nuosavas kapitalas tapo neigiamas, bendrovės „Larco“ valdyba pasiūlė akcinį kapitalą padidinti 134 mln. EUR. Trys akcininkės šiam pasiūlymui pritarė. Tačiau savo teise visa apimtimi pasinaudojo tik Graikijos valstybė, NBG teisėmis pasinaudojo tik iš dalies, o PPC apskritai nedalyvavo didinant akcinį kapitalą. Prie akcinio kapitalo didinimo jokie nauji akcininkai neprisidėjo. |
| --- | --- |

(15)

2009 m., kai bendrovės nuosavas kapitalas tapo neigiamas, bendrovės „Larco“ valdyba pasiūlė akcinį kapitalą padidinti 134 mln. EUR. Trys akcininkės šiam pasiūlymui pritarė. Tačiau savo teise visa apimtimi pasinaudojo tik Graikijos valstybė, NBG teisėmis pasinaudojo tik iš dalies, o PPC apskritai nedalyvavo didinant akcinį kapitalą. Prie akcinio kapitalo didinimo jokie nauji akcininkai neprisidėjo.

| (16) | Faktinis akcinio kapitalo padidėjimas sudarė tik 65,5 mln. EUR, iš kurių valstybės įnašas sudarė maždaug 45 mln. EUR (69 % visos kapitalo injekcijos), NBG – 20,5 mln. EUR (31 %). Nors bendrovės „Larco“ finansinė padėtis buvo prasta, panašu, kad kapitalas buvo didinamas ne pagal restruktūrizavimo planą siekiant atkurti bendrovės gyvybingumą, o NBG nurašė bendrovės balansinę vertę, „nes Grupė nesitiki susigrąžinti investicijos balansinės vertės atsižvelgiant į tai, kad bendrovė patiria didelių finansinių sunkumų“ (8) (žr. 2013 m. kovo 6 d. sprendimo 45 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(16)

Faktinis akcinio kapitalo padidėjimas sudarė tik 65,5 mln. EUR, iš kurių valstybės įnašas sudarė maždaug 45 mln. EUR (69 % visos kapitalo injekcijos), NBG – 20,5 mln. EUR (31 %). Nors bendrovės „Larco“ finansinė padėtis buvo prasta, panašu, kad kapitalas buvo didinamas ne pagal restruktūrizavimo planą siekiant atkurti bendrovės gyvybingumą, o NBG nurašė bendrovės balansinę vertę, „nes Grupė nesitiki susigrąžinti investicijos balansinės vertės atsižvelgiant į tai, kad bendrovė patiria didelių finansinių sunkumų“ (8) (žr. 2013 m. kovo 6 d. sprendimo 45 konstatuojamąją dalį).

2.2.4.   4 priemonė. 2010 m. valstybės garantija

| (17) | 2010 m. gegužės 10 d. valstybė suteikė garantiją dėl garantijos rašto, kurį NBG bendrovei „Larco“ turėjo suteikti dėl maždaug 10,8 mln. EUR sumos. Garantija apėmė visą garantijos rašto sumą ir galiojo neribotai. Garantijos priemoka sudarė 2 % per metus. |
| --- | --- |

(17)

2010 m. gegužės 10 d. valstybė suteikė garantiją dėl garantijos rašto, kurį NBG bendrovei „Larco“ turėjo suteikti dėl maždaug 10,8 mln. EUR sumos. Garantija apėmė visą garantijos rašto sumą ir galiojo neribotai. Garantijos priemoka sudarė 2 % per metus.

2.2.5.   5 priemonė. Garantijos raštai vietoje išankstinio mokestinės baudos sumokėjimo 2010 m.

| (18) | 2010 m. Graikijos mokesčių administratorius patikrino bendrovės „Larco“ finansines ataskaitas ir nesutiko su kai kurių nuostolių, patirtų sudarius apsidraudimo sandorius dėl nikelio kainos, apskaita. Dėl neteisingos nuostolių apskaitos bendrovei buvo skirta 190 mln. EUR dydžio mokestinė bauda (9). |
| --- | --- |

(18)

2010 m. Graikijos mokesčių administratorius patikrino bendrovės „Larco“ finansines ataskaitas ir nesutiko su kai kurių nuostolių, patirtų sudarius apsidraudimo sandorius dėl nikelio kainos, apskaita. Dėl neteisingos nuostolių apskaitos bendrovei buvo skirta 190 mln. EUR dydžio mokestinė bauda (9).

| (19) | Vėliau bendrovė „Larco“ jai skirtą mokestinę baudą apskundė Graikijos teismams. Pagal Graikijos teisę (10) subjektas, gavęs mokestinę baudą, turi iš anksto sumokėti 25 % apskaičiuotos sumos, kad mokestinės baudos skyrimą galėtų apskųsti teismui (šiuo atveju 25 % sudarytų 47 mln. EUR). |
| --- | --- |

(19)

Vėliau bendrovė „Larco“ jai skirtą mokestinę baudą apskundė Graikijos teismams. Pagal Graikijos teisę (10) subjektas, gavęs mokestinę baudą, turi iš anksto sumokėti 25 % apskaičiuotos sumos, kad mokestinės baudos skyrimą galėtų apskųsti teismui (šiuo atveju 25 % sudarytų 47 mln. EUR).

| (20) | Tačiau bendrovės „Larco“ byloje Graikijos administracinis teismas nusprendė atleisti bendrovę nuo prievolės iš anksto sumokėti 25 % baudos ir vietoj to įpareigojo pateikti 1,5 mln. EUR garantijos raštus. |
| --- | --- |

(20)

Tačiau bendrovės „Larco“ byloje Graikijos administracinis teismas nusprendė atleisti bendrovę nuo prievolės iš anksto sumokėti 25 % baudos ir vietoj to įpareigojo pateikti 1,5 mln. EUR garantijos raštus.

2.2.6.   6 priemonė. 2011 m. valstybės garantijos

| (21) | 2011 m. gruodžio 30 d. valstybė suteikė dvi garantijas ATE banko suteiktoms dviem 30 mln. EUR ir 20 mln. EUR paskoloms. Viena iš paskolų (20 mln. EUR) garantijos suteikimo metu buvo pradelsta. Garantijos dengė 100 % rizikos, o jų priemoka sudarė 1 % per metus. |
| --- | --- |

(21)

2011 m. gruodžio 30 d. valstybė suteikė dvi garantijas ATE banko suteiktoms dviem 30 mln. EUR ir 20 mln. EUR paskoloms. Viena iš paskolų (20 mln. EUR) garantijos suteikimo metu buvo pradelsta. Garantijos dengė 100 % rizikos, o jų priemoka sudarė 1 % per metus.

2.3.   Pagrindas pradėti oficialią tyrimo procedūrą

| (22) | 2013 m. kovo 6 d. sprendime (18–25 konstatuojamosiose dalyse) Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad bendrovė „Larco“ nuo 2007 m. gali būti laikoma sunkumus patiriančia įmone pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (11). Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad visos šešios priemonės yra laikytinos valstybės pagalba ir išreiškė abejones, ar jos yra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(22)

2013 m. kovo 6 d. sprendime (18–25 konstatuojamosiose dalyse) Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad bendrovė „Larco“ nuo 2007 m. gali būti laikoma sunkumus patiriančia įmone pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (11). Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad visos šešios priemonės yra laikytinos valstybės pagalba ir išreiškė abejones, ar jos yra suderinamos su vidaus rinka.

| (23) | Jeigu nurodytos priemonės būtų laikomos valstybės pagalba, jos būtų buvusios taikomos pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytus pranešimo ir priemonių neįgyvendinimo įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(23)

Jeigu nurodytos priemonės būtų laikomos valstybės pagalba, jos būtų buvusios taikomos pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytus pranešimo ir priemonių neįgyvendinimo įsipareigojimus.

3.   GRAIKIJOS PASTABOS

3.1.   Sunkumus patirianti įmonė

| (24) | Atliekant oficialią tyrimo procedūrą pateiktose pastabose Graikijos valdžios institucijos teigė, kad 2008 m. ir 2009 m. „Larco“ nebuvo sunkumus patirianti įmonė, nes jos registruotus nuostolius nulėmė tais metais sumažėjusios pasaulinės feronikelio kainos. Graikijos valdžios institucijos teigė, kad bendrovė „Larco“ sunkumus patiriančia įmone yra tik nuo 2010 m. |
| --- | --- |

(24)

Atliekant oficialią tyrimo procedūrą pateiktose pastabose Graikijos valdžios institucijos teigė, kad 2008 m. ir 2009 m. „Larco“ nebuvo sunkumus patirianti įmonė, nes jos registruotus nuostolius nulėmė tais metais sumažėjusios pasaulinės feronikelio kainos. Graikijos valdžios institucijos teigė, kad bendrovė „Larco“ sunkumus patiriančia įmone yra tik nuo 2010 m.

3.2.   1 priemonė. Skolos Finansų ministerijai nesusigrąžinimas

| (25) | Graikijos valdžios institucijos teigė, kad lėšos, kurias valstybė paskolino bendrovei „Larco“, nėra valstybės ištekliai, nes jas iš pradžių kaip privačią paskolą skyrė bendrovė „Organisation for Entreprise Restructuring S.A.“ (toliau – OER). Likvidavus OER, visos jos reikalavimo teisės buvo perleistos valstybei pagal Įstatymą Nr. 2741/1999. |
| --- | --- |

(25)

Graikijos valdžios institucijos teigė, kad lėšos, kurias valstybė paskolino bendrovei „Larco“, nėra valstybės ištekliai, nes jas iš pradžių kaip privačią paskolą skyrė bendrovė „Organisation for Entreprise Restructuring S.A.“ (toliau – OER). Likvidavus OER, visos jos reikalavimo teisės buvo perleistos valstybei pagal Įstatymą Nr. 2741/1999.

| (26) | Be to, valdžios institucijos paaiškino, kad 1998 m. susitarime dėl skolos grąžinimo buvo nustatytos konkrečios taisyklės, kaip turi būti tvarkoma ir išieškoma negrąžinta skola, kurios kiekvienų finansinių metų pabaigoje turėjo būti taikomos taip:






  a) | jeigu bendrovė „Larco“ finansiniais metais uždirba pelno, sukauptos palūkanos (6 % metinė norma) turi būti pirma išmokėtos kreditoriams ir tik po to gali būti grąžinama pagrindinė skolos dalis; |
| --- | --- | --- |

(26)

Be to, valdžios institucijos paaiškino, kad 1998 m. susitarime dėl skolos grąžinimo buvo nustatytos konkrečios taisyklės, kaip turi būti tvarkoma ir išieškoma negrąžinta skola, kurios kiekvienų finansinių metų pabaigoje turėjo būti taikomos taip:

a)

jeigu bendrovė „Larco“ finansiniais metais uždirba pelno, sukauptos palūkanos (6 % metinė norma) turi būti pirma išmokėtos kreditoriams ir tik po to gali būti grąžinama pagrindinė skolos dalis;

| b) | grąžinus palūkanas, bendrovė „Larco“ tam tikrą pelno dalį pasilieka investicijoms; |
| --- | --- |

b)

grąžinus palūkanas, bendrovė „Larco“ tam tikrą pelno dalį pasilieka investicijoms;

| c) | pritaikius a ir b punktų nuostatas, bendrovės „Larco“ sąskaitose likusi pelno dalis proporcingai paskirstoma jos kreditoriams. |
| --- | --- |

c)

pritaikius a ir b punktų nuostatas, bendrovės „Larco“ sąskaitose likusi pelno dalis proporcingai paskirstoma jos kreditoriams.

| (27) | Jeigu bendrovė „Larco“ po 1999 m. neuždirbtų pelno, jos kreditoriai turėjo teisę skolos grąžinimo siekti įvairiomis priemonėmis, kaip antai laikyti mokėjimo terminą suėjus, kapitalizuoti skolą ir pan. Tačiau kreditoriai neturėjo teisės priverstinai išieškoti negrąžintos skolos, kaip antai areštuoti bendrovės turtą arba siekti, kad bendrovei būtų pradėta bankroto procedūra. |
| --- | --- |

(27)

Jeigu bendrovė „Larco“ po 1999 m. neuždirbtų pelno, jos kreditoriai turėjo teisę skolos grąžinimo siekti įvairiomis priemonėmis, kaip antai laikyti mokėjimo terminą suėjus, kapitalizuoti skolą ir pan. Tačiau kreditoriai neturėjo teisės priverstinai išieškoti negrąžintos skolos, kaip antai areštuoti bendrovės turtą arba siekti, kad bendrovei būtų pradėta bankroto procedūra.

| (28) | Iki 2003 m. kreditoriams, kaip buvo susitarta, buvo mokamos sukauptos palūkanos. 2004–2007 m. bendrovė „Larco“ pelno neuždirbo, todėl sukauptos palūkanos nebuvo mokamos. 2007 m. PPC su bendrove „Larco“ sudarė susitarimą dėl žaliavų, kuriam pritarė visi kreditoriai ir pagal kurį bendrovė „Larco“ PPC tiekė lignitą, o jos skola PPC buvo atitinkamai mažinama. Skola PPC buvo visiškai padengta 2011 m. |
| --- | --- |

(28)

Iki 2003 m. kreditoriams, kaip buvo susitarta, buvo mokamos sukauptos palūkanos. 2004–2007 m. bendrovė „Larco“ pelno neuždirbo, todėl sukauptos palūkanos nebuvo mokamos. 2007 m. PPC su bendrove „Larco“ sudarė susitarimą dėl žaliavų, kuriam pritarė visi kreditoriai ir pagal kurį bendrovė „Larco“ PPC tiekė lignitą, o jos skola PPC buvo atitinkamai mažinama. Skola PPC buvo visiškai padengta 2011 m.

| (29) | Ankstesnės bendrovės „Larco“ administratorius skolą siekė išieškoti teisminiu keliu ir panašu, kad tam tikros sumos jau buvo išmokėtos. Iki 2011 m. ankstesnė bendrovė „Larco“ buvo išieškojusi 5 mln. EUR negrąžintos skolos pagal 1998 m. susitarimą. Kadangi ankstesnė bendrovė „Larco“ taip pat turi skolų Graikijos valstybei, pastarajai atiteko visa ši 5 mln. EUR suma. |
| --- | --- |

(29)

Ankstesnės bendrovės „Larco“ administratorius skolą siekė išieškoti teisminiu keliu ir panašu, kad tam tikros sumos jau buvo išmokėtos. Iki 2011 m. ankstesnė bendrovė „Larco“ buvo išieškojusi 5 mln. EUR negrąžintos skolos pagal 1998 m. susitarimą. Kadangi ankstesnė bendrovė „Larco“ taip pat turi skolų Graikijos valstybei, pastarajai atiteko visa ši 5 mln. EUR suma.

| (30) | Kalbant apie bendrovės „Larco“ tiesioginį įsiskolinimą Graikijos valstybei, valstybė įmonei reguliariai siuntė metinio įsiskolinimo dydžio, įskaitant sukauptas metines palūkanas, sąskaitas faktūras. |
| --- | --- |

(30)

Kalbant apie bendrovės „Larco“ tiesioginį įsiskolinimą Graikijos valstybei, valstybė įmonei reguliariai siuntė metinio įsiskolinimo dydžio, įskaitant sukauptas metines palūkanas, sąskaitas faktūras.

| (31) | Todėl Graikijos valdžios institucijos tvirtino, kad su 1998 m. susitarimu susijusi skola nelaikytina valstybės ištekliais ir kad bet kuriuo atveju bendrovei „Larco“ nebuvo suteiktas atrankinis pranašumas. |
| --- | --- |

(31)

Todėl Graikijos valdžios institucijos tvirtino, kad su 1998 m. susitarimu susijusi skola nelaikytina valstybės ištekliais ir kad bet kuriuo atveju bendrovei „Larco“ nebuvo suteiktas atrankinis pranašumas.

3.3.   2 priemonė. 2008 m. valstybės garantija

| (32) | Graikijos valdžios institucijos rėmėsi Pranešimu dėl garantijų (12), visų pirma jo 3.2 skirsniu, kuriame numatytos sąlygos, kurias tenkinant Komisija gali pripažinti, kad individuali garantija nėra valstybės pagalba. Graikijos valdžios institucijų teigimu:






  a) | bendrovė „Larco“ nebuvo sunkumus patirianti įmonė tuomet, kai jai buvo suteikta garantija; |
| --- | --- | --- |

(32)

Graikijos valdžios institucijos rėmėsi Pranešimu dėl garantijų (12), visų pirma jo 3.2 skirsniu, kuriame numatytos sąlygos, kurias tenkinant Komisija gali pripažinti, kad individuali garantija nėra valstybės pagalba. Graikijos valdžios institucijų teigimu:

a)

bendrovė „Larco“ nebuvo sunkumus patirianti įmonė tuomet, kai jai buvo suteikta garantija;

| b) | garantijos dydį buvo galima tinkamai įvertinti, kai ji buvo suteikta; |
| --- | --- |

b)

garantijos dydį buvo galima tinkamai įvertinti, kai ji buvo suteikta;

| c) | garantija buvo suteikta dėl skolos vertybinio popieriaus (obligacijomis padengtos paskolos), todėl negalėjo būti didesnė nei 80 % negrąžintos paskolos dydžio; |
| --- | --- |

c)

garantija buvo suteikta dėl skolos vertybinio popieriaus (obligacijomis padengtos paskolos), todėl negalėjo būti didesnė nei 80 % negrąžintos paskolos dydžio;

| d) | už garantiją mokėta 1 % priemoka buvo į rinką orientuota kaina, kuri atspindėjo bendrovės „Larco“ finansinę padėtį. |
| --- | --- |

d)

už garantiją mokėta 1 % priemoka buvo į rinką orientuota kaina, kuri atspindėjo bendrovės „Larco“ finansinę padėtį.

| (33) | Todėl Graikijos valdžios institucijos tvirtino, kad 2008 m. valstybės garantija nelaikytina valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(33)

Todėl Graikijos valdžios institucijos tvirtino, kad 2008 m. valstybės garantija nelaikytina valstybės pagalba.

| (34) | Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad 2 priemonė buvo taikoma pagal 2008 m. gruodžio 22 d. ministro sprendimą Nr. YA 2/93378/0025 ir buvo lygi tiksliai 30 000 000 EUR sumai. |
| --- | --- |

(34)

Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad 2 priemonė buvo taikoma pagal 2008 m. gruodžio 22 d. ministro sprendimą Nr. YA 2/93378/0025 ir buvo lygi tiksliai 30 000 000 EUR sumai.

3.4.   3 priemonė. 2009 m. kapitalo didinimas

| (35) | Graikijos valdžios institucijos teigė, kad valstybės dalyvavimas didinant kapitalą buvo skirtas bendrovės vertei apsaugoti atsižvelgiant į artėjantį jos privatizavimą bei siekiant įgyvendinti restruktūrizavimo planą. Priimdama sprendimą valstybė atsižvelgė į galimą bendrovės „Larco“ augimą, jos turto vertę ir bendrą padėtį feronikelio rinkoje, taip pat restruktūrizavimo ir išlaidų mažinimo priemones. |
| --- | --- |

(35)

Graikijos valdžios institucijos teigė, kad valstybės dalyvavimas didinant kapitalą buvo skirtas bendrovės vertei apsaugoti atsižvelgiant į artėjantį jos privatizavimą bei siekiant įgyvendinti restruktūrizavimo planą. Priimdama sprendimą valstybė atsižvelgė į galimą bendrovės „Larco“ augimą, jos turto vertę ir bendrą padėtį feronikelio rinkoje, taip pat restruktūrizavimo ir išlaidų mažinimo priemones.

| (36) | NBG indėlis didinant kapitalą sudarė 31 %. Kitaip nei valstybė, NBG nusprendė savo teisėmis pasinaudoti tik iš dalies. Graikijos valdžios institucijos teigė, kad NBG siekė išlaikyti tam tikrą bendrovės kontrolę, todėl jos veiksmų nereikėtų vertinti kaip netikėjimo bendrovės „Larco“ ateitimi. Iš tiesų NBG valdomą bendrovės „Larco“ akcijų paketą sumažino iki minimalaus dydžio, kuris pagal Graikijos teisę reikalingas norint vetuoti tam tikrus svarbius valdybos priimamus sprendimus. |
| --- | --- |

(36)

NBG indėlis didinant kapitalą sudarė 31 %. Kitaip nei valstybė, NBG nusprendė savo teisėmis pasinaudoti tik iš dalies. Graikijos valdžios institucijos teigė, kad NBG siekė išlaikyti tam tikrą bendrovės kontrolę, todėl jos veiksmų nereikėtų vertinti kaip netikėjimo bendrovės „Larco“ ateitimi. Iš tiesų NBG valdomą bendrovės „Larco“ akcijų paketą sumažino iki minimalaus dydžio, kuris pagal Graikijos teisę reikalingas norint vetuoti tam tikrus svarbius valdybos priimamus sprendimus.

| (37) | Trečioji akcininkė PPC aiškiai nusprendė nedalyvauti didinant kapitalą ir sutiko, kad jos valdomas akcijų paketas sumažėtų. Graikijos valdžios institucijos teigė, kad PPC nedalyvavo tam, kad valstybė galėtų turėti didesnę akcijų suteikiamų balsų daugumą atsižvelgiant į bendrovės privatizavimą. |
| --- | --- |

(37)

Trečioji akcininkė PPC aiškiai nusprendė nedalyvauti didinant kapitalą ir sutiko, kad jos valdomas akcijų paketas sumažėtų. Graikijos valdžios institucijos teigė, kad PPC nedalyvavo tam, kad valstybė galėtų turėti didesnę akcijų suteikiamų balsų daugumą atsižvelgiant į bendrovės privatizavimą.

| (38) | Graikijos valdžios institucijos tvirtino, kad valstybė veikė kaip rinkos ekonomikos investuotojas, todėl 2009 m. kapitalo didinimas nelaikytinas valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(38)

Graikijos valdžios institucijos tvirtino, kad valstybė veikė kaip rinkos ekonomikos investuotojas, todėl 2009 m. kapitalo didinimas nelaikytinas valstybės pagalba.

| (39) | Graikijos valdžios institucijos nepateikė galutinės informacijos dėl to, kada buvo skirtos valstybės lėšos. Iš akcininkų susirinkimo protokolo matyti, kad 2009 m. balandžio 15 d. Graikijos valstybė įmokėjo 15 000 000 EUR kapitalo didinimui pagal Finansų ministerijos dokumentą Nr. Οικ2/27694/0025 atsižvelgiant į bendrą valstybės indėlį į akcinio kapitalo didinimą, kuris sudarė 44 999 999,40 EUR. Bendrovės „Larco“ 2009 m. finansinėse ataskaitose nurodyta, kad sprendimas dėl kapitalo didinimo buvo priimtas 2009 m. gegužės 14 d., tačiau nepaaiškinta, kada faktiškai buvo gauta naujo kapitalo injekcija. |
| --- | --- |

(39)

Graikijos valdžios institucijos nepateikė galutinės informacijos dėl to, kada buvo skirtos valstybės lėšos. Iš akcininkų susirinkimo protokolo matyti, kad 2009 m. balandžio 15 d. Graikijos valstybė įmokėjo 15 000 000 EUR kapitalo didinimui pagal Finansų ministerijos dokumentą Nr. Οικ2/27694/0025 atsižvelgiant į bendrą valstybės indėlį į akcinio kapitalo didinimą, kuris sudarė 44 999 999,40 EUR. Bendrovės „Larco“ 2009 m. finansinėse ataskaitose nurodyta, kad sprendimas dėl kapitalo didinimo buvo priimtas 2009 m. gegužės 14 d., tačiau nepaaiškinta, kada faktiškai buvo gauta naujo kapitalo injekcija.

3.5.   4 priemonė. 2010 m. valstybės garantija

| (40) | Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad pagal 1998 m. susitarimą ankstesnė bendrovė „Larco“ Graikijos teismuose siekė išieškoti skolą iš bendrovės „Larco“ ir buvo priimta teismų sprendimų bei panaikinta sprendimų, be kita ko ir dėl maždaug 10,5 mln. EUR skolos (13). |
| --- | --- |

(40)

Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad pagal 1998 m. susitarimą ankstesnė bendrovė „Larco“ Graikijos teismuose siekė išieškoti skolą iš bendrovės „Larco“ ir buvo priimta teismų sprendimų bei panaikinta sprendimų, be kita ko ir dėl maždaug 10,5 mln. EUR skolos (13).

| (41) | Bendrovei „Larco“ pateikus apeliacinį skundą ir kilus nepataisomos žalos pavojui, Graikijos Aukščiausiasis Teismas sustabdė maždaug 10,5 mln. EUR skolos grąžinimą iki atitinkamo teismo galutinio sprendimo priėmimo. Grąžinimas sustabdytas su sąlyga, kad bendrovė „Larco“ ankstesnei bendrovei „Larco“ pateiks garantijos raštą dėl sumos, kurios grąžinimas sustabdytas. NBG bendrovei „Larco“ suteikė maždaug 10,8 mln. EUR (10,5 mln. EUR teisme ginčijamai sumai bei 0,3 mln. EUR mokesčiams teisininkams ir išlaidoms) garantijos raštą. Šiam garantijos raštui neribotą laiką buvo taikoma valstybės garantija, kuri apėmė visą sumą ir kurios priemoka sudarė 2 % per metus. |
| --- | --- |

(41)

Bendrovei „Larco“ pateikus apeliacinį skundą ir kilus nepataisomos žalos pavojui, Graikijos Aukščiausiasis Teismas sustabdė maždaug 10,5 mln. EUR skolos grąžinimą iki atitinkamo teismo galutinio sprendimo priėmimo. Grąžinimas sustabdytas su sąlyga, kad bendrovė „Larco“ ankstesnei bendrovei „Larco“ pateiks garantijos raštą dėl sumos, kurios grąžinimas sustabdytas. NBG bendrovei „Larco“ suteikė maždaug 10,8 mln. EUR (10,5 mln. EUR teisme ginčijamai sumai bei 0,3 mln. EUR mokesčiams teisininkams ir išlaidoms) garantijos raštą. Šiam garantijos raštui neribotą laiką buvo taikoma valstybės garantija, kuri apėmė visą sumą ir kurios priemoka sudarė 2 % per metus.

| (42) | Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad šią priemonę valstybė taikė kaip akcininkė siekdama įvykdyti skolos grąžinimo sustabdymo sąlygas ir apsaugoti savo investiciją nuo skolų paskelbimo negrąžintomis laiku. Kitaip sustabdymas nebūtų taikomas ir ankstesnė bendrovė „Larco“ būtų turėjusi teisę išieškoti skolą, galimai areštuojant bendrovės „Larco“ turtą. Tuomet bendrovė „Larco“ galėjo tapti nemokia. Graikijos valdžios institucijų teigimu, be valstybės garantijos NBG nebūtų suteikusi garantijos rašto. |
| --- | --- |

(42)

Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad šią priemonę valstybė taikė kaip akcininkė siekdama įvykdyti skolos grąžinimo sustabdymo sąlygas ir apsaugoti savo investiciją nuo skolų paskelbimo negrąžintomis laiku. Kitaip sustabdymas nebūtų taikomas ir ankstesnė bendrovė „Larco“ būtų turėjusi teisę išieškoti skolą, galimai areštuojant bendrovės „Larco“ turtą. Tuomet bendrovė „Larco“ galėjo tapti nemokia. Graikijos valdžios institucijų teigimu, be valstybės garantijos NBG nebūtų suteikusi garantijos rašto.

| (43) | Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad 4 priemonė buvo taikoma pagal 2010 m. gegužės 10 d. ministro sprendimą Nr. YA 2/923/0025 ir buvo lygi tiksliai 10 510 824,95 EUR bei 310 000 EUR mokesčiams teisininkams ir išlaidoms, iš viso 10 820 824,95 EUR. |
| --- | --- |

(43)

Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad 4 priemonė buvo taikoma pagal 2010 m. gegužės 10 d. ministro sprendimą Nr. YA 2/923/0025 ir buvo lygi tiksliai 10 510 824,95 EUR bei 310 000 EUR mokesčiams teisininkams ir išlaidoms, iš viso 10 820 824,95 EUR.

3.6.   5 priemonė. Garantijos raštai vietoje išankstinio mokestinės baudos sumokėjimo 2010 m.

| (44) | Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad minėta priemonė yra susijusi su papildomu mokesčiu, ne su mokestine bauda. Papildomas mokestis buvo skirtas todėl, kad mokesčių administratorius nesutiko su bendrovės „Larco“ pozicija, kad dėl apsidraudimo sandorių patirti nuostoliai turi būti išskaičiuojami iš įmonės grynųjų pajamų. Be to, Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad teismas paprašė bendrovės „Larco“ pateikti garantijos raštus bendrai 4,7 mln. EUR sumai. |
| --- | --- |

(44)

Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad minėta priemonė yra susijusi su papildomu mokesčiu, ne su mokestine bauda. Papildomas mokestis buvo skirtas todėl, kad mokesčių administratorius nesutiko su bendrovės „Larco“ pozicija, kad dėl apsidraudimo sandorių patirti nuostoliai turi būti išskaičiuojami iš įmonės grynųjų pajamų. Be to, Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad teismas paprašė bendrovės „Larco“ pateikti garantijos raštus bendrai 4,7 mln. EUR sumai.

| (45) | Graikijos valdžios institucijos pateikė įrodymų, kad bendrovei „Larco“ buvo leista vietoje išankstinio papildomo mokesčio sumokėjimo pateikti garantijos raštus remiantis bendromis teisės aktų nuostatomis. Vadovaujantis nacionaline teise (14), teismo sprendime, kuriuo bendrovei „Larco“ buvo leista vietoje išankstinio papildomo mokesčio sumokėjimo pateikti garantijos raštus, buvo taikomas pusiausvyros principas atsižvelgiant į naudą kreditoriui (valstybei) ir skolininko („Larco“) gyvybingumą, todėl prievolė iš anksto sumokėti 47 mln. EUR (tai yra 25 % papildomo mokesčio) buvo laikinai sustabdyta ir vietoje jos leista pateikti garantijos raštus bendrai 4,7 mln. EUR sumai. Šis sustabdymas turėjo galioti iki galutinio teismo sprendimo priėmimo byloje, kurią bendrovė „Larco“ iškėlė dėl valstybės nustatyto papildomo mokesčio. |
| --- | --- |

(45)

Graikijos valdžios institucijos pateikė įrodymų, kad bendrovei „Larco“ buvo leista vietoje išankstinio papildomo mokesčio sumokėjimo pateikti garantijos raštus remiantis bendromis teisės aktų nuostatomis. Vadovaujantis nacionaline teise (14), teismo sprendime, kuriuo bendrovei „Larco“ buvo leista vietoje išankstinio papildomo mokesčio sumokėjimo pateikti garantijos raštus, buvo taikomas pusiausvyros principas atsižvelgiant į naudą kreditoriui (valstybei) ir skolininko („Larco“) gyvybingumą, todėl prievolė iš anksto sumokėti 47 mln. EUR (tai yra 25 % papildomo mokesčio) buvo laikinai sustabdyta ir vietoje jos leista pateikti garantijos raštus bendrai 4,7 mln. EUR sumai. Šis sustabdymas turėjo galioti iki galutinio teismo sprendimo priėmimo byloje, kurią bendrovė „Larco“ iškėlė dėl valstybės nustatyto papildomo mokesčio.

| (46) | Be to, Graikijos valdžios institucijos tvirtino, kad nacionalinių teismų sprendimai negali būti priskirtini valstybei. |
| --- | --- |

(46)

Be to, Graikijos valdžios institucijos tvirtino, kad nacionalinių teismų sprendimai negali būti priskirtini valstybei.

| (47) | Graikijos valdžios institucijos taip pat paaiškino, kad valstybė praktiškai panaikino finansinį laikino sustabdymo poveikį, nes atliko bendrovės „Larco“ mokėtino papildomo mokesčio ir sumų, kurias valstybė turėtų grąžinti bendrovei „Larco“, kaip antai pelno mokesčio ar PVM permokas, užskaitą. Tokia galimybė numatyta neseniai priimtuose teisės aktuose siekiant Graikijoje paspartinti mokesčių surinkimą. |
| --- | --- |

(47)

Graikijos valdžios institucijos taip pat paaiškino, kad valstybė praktiškai panaikino finansinį laikino sustabdymo poveikį, nes atliko bendrovės „Larco“ mokėtino papildomo mokesčio ir sumų, kurias valstybė turėtų grąžinti bendrovei „Larco“, kaip antai pelno mokesčio ar PVM permokas, užskaitą. Tokia galimybė numatyta neseniai priimtuose teisės aktuose siekiant Graikijoje paspartinti mokesčių surinkimą.

| (48) | Tad manytina, kad valstybė jau yra susigrąžinusi ne mažiau kaip 16,1 mln. EUR iš sumos, kurią bendrovė „Larco“ turėjo iš anksto sumokėti kaip papildomą mokestį. |
| --- | --- |

(48)

Tad manytina, kad valstybė jau yra susigrąžinusi ne mažiau kaip 16,1 mln. EUR iš sumos, kurią bendrovė „Larco“ turėjo iš anksto sumokėti kaip papildomą mokestį.

3.7.   6 priemonė. 2011 m. valstybės garantijos

| (49) | Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad nė viena iš dviejų paskolų, kurioms buvo suteiktos garantijos, nebuvo pradelsta. ATE bankas suteikė 20 mln. EUR paskolą, kuri buvo skirta ankstesnei 20 mln. EUR paskolai, kuri buvo uždelsta, refinansuoti. |
| --- | --- |

(49)

Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad nė viena iš dviejų paskolų, kurioms buvo suteiktos garantijos, nebuvo pradelsta. ATE bankas suteikė 20 mln. EUR paskolą, kuri buvo skirta ankstesnei 20 mln. EUR paskolai, kuri buvo uždelsta, refinansuoti.

| (50) | Graikijos valdžios institucijos teigė, kad dvi valstybės garantijos nebuvo susijusios su valstybės ištekliais, nes valstybė bendrovei „Larco“ turėjo grąžinti 60 mln. EUR PVM permoką. Taigi, jeigu pagal garantijas būtų pateikti reikalavimai, jų dydis galėtų kompensuoti valstybės negrąžintą įsiskolinimą. |
| --- | --- |

(50)

Graikijos valdžios institucijos teigė, kad dvi valstybės garantijos nebuvo susijusios su valstybės ištekliais, nes valstybė bendrovei „Larco“ turėjo grąžinti 60 mln. EUR PVM permoką. Taigi, jeigu pagal garantijas būtų pateikti reikalavimai, jų dydis galėtų kompensuoti valstybės negrąžintą įsiskolinimą.

| (51) | Be to, valdžios institucijos tvirtino, kad, jeigu priemonė būtų laikytina pagalba, ji turėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka, nes atitiko Laikinosios sistemos (15) ir atitinkamos Graikijos laikinosios paskolų garantijų schemos (toliau – laikinoji garantijų schema) reikalavimus (16). Valdžios institucijos visų pirma tvirtino, kad priemonės taikymo metu bendrovė „Larco“ ne tik buvo sunkumus patirianti įmonė, bet buvo tenkinami ir kiti sistemos reikalavimai:






  a) | bendrovė „Larco“ buvo didelė įmonė; |
| --- | --- | --- |

(51)

Be to, valdžios institucijos tvirtino, kad, jeigu priemonė būtų laikytina pagalba, ji turėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka, nes atitiko Laikinosios sistemos (15) ir atitinkamos Graikijos laikinosios paskolų garantijų schemos (toliau – laikinoji garantijų schema) reikalavimus (16). Valdžios institucijos visų pirma tvirtino, kad priemonės taikymo metu bendrovė „Larco“ ne tik buvo sunkumus patirianti įmonė, bet buvo tenkinami ir kiti sistemos reikalavimai:

a)

bendrovė „Larco“ buvo didelė įmonė;

| b) | 30 mln. EUR paskola buvo investicinė paskola, o 20 mln. EUR paskola – senesnės paskolos refinansavimo paskola, suteikta investavimo tikslu; |
| --- | --- |

b)

30 mln. EUR paskola buvo investicinė paskola, o 20 mln. EUR paskola – senesnės paskolos refinansavimo paskola, suteikta investavimo tikslu;

| c) | garantijos buvo suteiktos iki 2011 m. pabaigos; |
| --- | --- |

c)

garantijos buvo suteiktos iki 2011 m. pabaigos;

| d) | bendra dviejų garantuotų paskolų suma buvo vos 3 mln. EUR didesnė už metinį bendrovės „Larco“ darbo užmokesčio fondą; |
| --- | --- |

d)

bendra dviejų garantuotų paskolų suma buvo vos 3 mln. EUR didesnė už metinį bendrovės „Larco“ darbo užmokesčio fondą;

| e) | garantijos apėmė visą paskolos sumą, tačiau tokia priemonė buvo vienintelė galimybė bendrovei „Larco“ gauti finansavimą dėl ypatingos Graikijos ekonomikos padėties; |
| --- | --- |

e)

garantijos apėmė visą paskolos sumą, tačiau tokia priemonė buvo vienintelė galimybė bendrovei „Larco“ gauti finansavimą dėl ypatingos Graikijos ekonomikos padėties;

| f) | garantijoms buvo taikoma 1 % per metus dydžio priemoka, kuri turi būti laikoma rinkos priemoka. |
| --- | --- |

f)

garantijoms buvo taikoma 1 % per metus dydžio priemoka, kuri turi būti laikoma rinkos priemoka.

| (52) | Galiausiai Graikijos valdžios institucijos teigė, kad, Komisijai priėjus prie išvados, kad priemonė laikytina pagalba ir kad laikinosios garantijų schemos reikalavimai nebuvo tenkinami, priemonės turi būti laikomos sanavimo pagalba. Turi būti laikoma, kad apie tokią pagalbą buvo pranešta, nes Komisija apie priemonę buvo informuota 2012 m. kovo 16 d. atsakyme į klausimyną, kai buvo atliekamas Komisijos inicijuotas preliminarus tyrimas. |
| --- | --- |

(52)

Galiausiai Graikijos valdžios institucijos teigė, kad, Komisijai priėjus prie išvados, kad priemonė laikytina pagalba ir kad laikinosios garantijų schemos reikalavimai nebuvo tenkinami, priemonės turi būti laikomos sanavimo pagalba. Turi būti laikoma, kad apie tokią pagalbą buvo pranešta, nes Komisija apie priemonę buvo informuota 2012 m. kovo 16 d. atsakyme į klausimyną, kai buvo atliekamas Komisijos inicijuotas preliminarus tyrimas.

| (53) | Graikijos valdžios institucijų teigimu, pagalba atitiko Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių reikalavimus, nes:






  a) | tai buvo likvidumo parama, suteikta kaip paskolų garantijos; |
| --- | --- | --- |

(53)

Graikijos valdžios institucijų teigimu, pagalba atitiko Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių reikalavimus, nes:

a)

tai buvo likvidumo parama, suteikta kaip paskolų garantijos;

| b) | ji buvo pateisinama dėl rimtų socialinių sunkumų ir nedarė netinkamo ir neigiamo plintančio poveikio kitoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

b)

ji buvo pateisinama dėl rimtų socialinių sunkumų ir nedarė netinkamo ir neigiamo plintančio poveikio kitoms valstybėms narėms;

| c) | bendradarbiaudamos su Komisija, Graikijos valdžios institucijos rengė restruktūrizavimo planą; |
| --- | --- |

c)

bendradarbiaudamos su Komisija, Graikijos valdžios institucijos rengė restruktūrizavimo planą;

| d) | buvo apsiribota tokia suma, kurios reikia, kad įmonė tam tikrą laikotarpį nenutrauktų veiklos; |
| --- | --- |

d)

buvo apsiribota tokia suma, kurios reikia, kad įmonė tam tikrą laikotarpį nenutrauktų veiklos;

| e) | ji atitiko „tik vieno ir paskutinio karto“ sąlygą, nes bendrovė „Larco“ praeityje nebuvo gavusi sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbos; |
| --- | --- |

e)

ji atitiko „tik vieno ir paskutinio karto“ sąlygą, nes bendrovė „Larco“ praeityje nebuvo gavusi sanavimo arba restruktūrizavimo pagalbos;

| f) | bendrovė „Larco“ valstybei pateikė restruktūrizavimo planą, kuris pagrindė 30 mln. EUR finansavimo, skirto investicijoms, poreikį. |
| --- | --- |

f)

bendrovė „Larco“ valstybei pateikė restruktūrizavimo planą, kuris pagrindė 30 mln. EUR finansavimo, skirto investicijoms, poreikį.

| (54) | Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad 6 priemonė buvo taikoma pagal i) 2011 m. gruodžio 30 d. ministro sprendimą Nr. YA 2/95156/0025 ir buvo lygi tiksliai 30 000 000 EUR bei ii) 2011 m. gruodžio 30 d. ministro sprendimą Nr. YA 2/95161/0025 ir buvo lygi tiksliai 20 000 000 EUR sumai. |
| --- | --- |

(54)

Graikijos valdžios institucijos paaiškino, kad 6 priemonė buvo taikoma pagal i) 2011 m. gruodžio 30 d. ministro sprendimą Nr. YA 2/95156/0025 ir buvo lygi tiksliai 30 000 000 EUR bei ii) 2011 m. gruodžio 30 d. ministro sprendimą Nr. YA 2/95161/0025 ir buvo lygi tiksliai 20 000 000 EUR sumai.

4.   VERTINIMAS

| (55) | Šiame sprendime pirmiausia nagrinėjama, ar bendrovė „Larco“ yra sunkumus patirianti įmonė pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Vėliau bus atliekamas vertinimas, ar nagrinėjamos priemonės laikytinos valstybės pagalba bendrovei „Larco“ pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir ar tokia pagalba gali būti suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(55)

Šiame sprendime pirmiausia nagrinėjama, ar bendrovė „Larco“ yra sunkumus patirianti įmonė pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Vėliau bus atliekamas vertinimas, ar nagrinėjamos priemonės laikytinos valstybės pagalba bendrovei „Larco“ pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir ar tokia pagalba gali būti suderinama su vidaus rinka.

4.1.   Bendrovės „Larco“ sunkumai

| (56) | 2013 m. kovo 6 d. sprendime, ypač jo 18–25 konstatuojamosiose dalyse, Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad taikant 6 nagrinėjamas priemones bendrovė „Larco“ buvo sunkumus patirianti įmonė. Lentelėje nurodyti 2007–2011 m. pagrindiniai bendrovės „Larco“ finansiniai duomenys.

  2007–2012 m. I pusm. pagrindiniai bendrovės „Larco“ finansiniai duomenys (mln. EUR) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 m. I pusm. (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apyvarta | 549,3 | 284 | 98,8 | 239 | 311 | 154,6 |
| Pelnas (nuostolis) prieš mokesčius | 23 | – 116 | – 105 | 6,4 | 6,5 | – 12,2 |
| Registruotas kapitalas | 163,8 | 163,8 | 109 | 109 | 109 | 109 |
| Nuosavas kapitalas | 104 | – 0,4 | – 35 | – 31 | – 26 | – 39 |
| Skola iš viso | 141,2 | 230,1 | 233,9 | 261,8 | 262,7 | 326,0 |
| Skolos ir nuosavybės santykis | 1,3 | – 575,0 | – 6,6 | – 8,3 | – 10,1 | – 8,4 |

(56)

2013 m. kovo 6 d. sprendime, ypač jo 18–25 konstatuojamosiose dalyse, Komisija priėjo prie preliminarios išvados, kad taikant 6 nagrinėjamas priemones bendrovė „Larco“ buvo sunkumus patirianti įmonė. Lentelėje nurodyti 2007–2011 m. pagrindiniai bendrovės „Larco“ finansiniai duomenys.

2007–2012 m. I pusm. pagrindiniai bendrovės „Larco“ finansiniai duomenys (mln. EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

2012 m. I pusm. (17)

Apyvarta

549,3

284

98,8

239

311

154,6

Pelnas (nuostolis) prieš mokesčius

23

– 116

– 105

6,4

6,5

– 12,2

Registruotas kapitalas

163,8

163,8

109

109

109

109

Nuosavas kapitalas

104

– 0,4

– 35

– 31

– 26

– 39

Skola iš viso

141,2

230,1

233,9

261,8

262,7

326,0

Skolos ir nuosavybės santykis

1,3

– 575,0

– 6,6

– 8,3

– 10,1

– 8,4

| (57) | Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunktyje numatyta, kad ribotos turtinės atsakomybės akcinė bendrovė yra laikoma patiriančia sunkumus, kai ji yra „praradusi daugiau kaip pusę savo registruoto kapitalo ir daugiau kaip vieną jo ketvirtadalį – per pastaruosius 12 mėnesių“. Tai atspindi prielaidą, kad bendrovė, netekusi didelės dalies registruoto kapitalo, negalės padengti nuostolių, o tai beveik neabejotinai priverstų ją bankrutuoti per trumpąjį arba vidutinį laikotarpį (kaip numatyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punkte). |
| --- | --- |

(57)

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunktyje numatyta, kad ribotos turtinės atsakomybės akcinė bendrovė yra laikoma patiriančia sunkumus, kai ji yra „praradusi daugiau kaip pusę savo registruoto kapitalo ir daugiau kaip vieną jo ketvirtadalį – per pastaruosius 12 mėnesių“. Tai atspindi prielaidą, kad bendrovė, netekusi didelės dalies registruoto kapitalo, negalės padengti nuostolių, o tai beveik neabejotinai priverstų ją bankrutuoti per trumpąjį arba vidutinį laikotarpį (kaip numatyta Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 9 punkte).

| (58) | Be to, Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punkte numatyta, kad įmonė gali būti laikoma patiriančia sunkumus, „jei jai būdingi įprasti sunkumus patiriančios įmonės bruožai, pvz., augantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta, didėjančios atsargos, pajėgumų perteklius, mažėjantys grynųjų pinigų srautai, augančios skolos, didėjančios palūkanos ir mažėjanti arba nulinė grynojo turto vertė.“ Šiuo atžvilgiu Bendrasis Teismas yra nurodęs, kad „egzistuoja neigiamas nuosavas kapitalas, kurį <...> galima laikyti svarbiu rodikliu, kad įmonė yra sunkioje finansinėje padėtyje“
   (18). |
| --- | --- |

(58)

Be to, Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punkte numatyta, kad įmonė gali būti laikoma patiriančia sunkumus, „jei jai būdingi įprasti sunkumus patiriančios įmonės bruožai, pvz., augantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta, didėjančios atsargos, pajėgumų perteklius, mažėjantys grynųjų pinigų srautai, augančios skolos, didėjančios palūkanos ir mažėjanti arba nulinė grynojo turto vertė.“ Šiuo atžvilgiu Bendrasis Teismas yra nurodęs, kad „egzistuoja neigiamas nuosavas kapitalas, kurį <...> galima laikyti svarbiu rodikliu, kad įmonė yra sunkioje finansinėje padėtyje“
   (18).

| (59) | Remiantis bendrovės „Larco“ finansinėmis ataskaitomis nuo 2007 m. iki 2012 m. pirmojo pusmečio, įmonės registruotas kapitalas nesumažėjo daugiau nei per pusę. Tačiau per tą patį laikotarpį bendrovės nuosavas kapitalas tapo neigiamas. Ankstesnėse bylose Komisija yra nusprendusi, kad neigiamas nuosavas kapitalas rodo, kad visas bendrovės registruotas kapitalas buvo prarastas ir galima daryti a priori išvadą, kad yra tenkinami Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunkčio kriterijai (19). |
| --- | --- |

(59)

Remiantis bendrovės „Larco“ finansinėmis ataskaitomis nuo 2007 m. iki 2012 m. pirmojo pusmečio, įmonės registruotas kapitalas nesumažėjo daugiau nei per pusę. Tačiau per tą patį laikotarpį bendrovės nuosavas kapitalas tapo neigiamas. Ankstesnėse bylose Komisija yra nusprendusi, kad neigiamas nuosavas kapitalas rodo, kad visas bendrovės registruotas kapitalas buvo prarastas ir galima daryti a priori išvadą, kad yra tenkinami Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunkčio kriterijai (19).

| (60) | Komisija mano, kad bendrovės „Larco“ atveju tik atrodo, kad jos registruotas kapitalas nesumažėjo daugiau nei per pusę, nes bendrovė netaikė atitinkamų priemonių, kurios įprastai numatytos Graikijos teisės aktuose (20). Šios atitinkamos priemonės skirtos bendrovės neigiamą nuosavą kapitalą paversti teigiamu, tuo pat metu jį padidinant iki tinkamo dydžio. Tokios priemonės gali būti nuostolių kapitalizavimas arba kapitalo didinimas arba abiejų priemonių derinys. |
| --- | --- |

(60)

Komisija mano, kad bendrovės „Larco“ atveju tik atrodo, kad jos registruotas kapitalas nesumažėjo daugiau nei per pusę, nes bendrovė netaikė atitinkamų priemonių, kurios įprastai numatytos Graikijos teisės aktuose (20). Šios atitinkamos priemonės skirtos bendrovės neigiamą nuosavą kapitalą paversti teigiamu, tuo pat metu jį padidinant iki tinkamo dydžio. Tokios priemonės gali būti nuostolių kapitalizavimas arba kapitalo didinimas arba abiejų priemonių derinys.

| (61) | Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad kapitalizavus nuostolius būtų buvęs prarastas visas bendrovės registruotas kapitalas, nes sukaupti nuostoliai buvo didesni nei registruotas kapitalas. Dėl šios priežasties Komisija mano, kad šiuo atveju Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunkčio kriterijai buvo tenkinami nuo 2008 m. |
| --- | --- |

(61)

Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad kapitalizavus nuostolius būtų buvęs prarastas visas bendrovės registruotas kapitalas, nes sukaupti nuostoliai buvo didesni nei registruotas kapitalas. Dėl šios priežasties Komisija mano, kad šiuo atveju Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punkto a papunkčio kriterijai buvo tenkinami nuo 2008 m.

| (62) | Be to, atsižvelgiant į Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punkto kriterijus, nuo 2007 iki 2009 m. bendrovės „Larco“ apyvarta žymiai sumažėjo, o 2008 ir 2009 m. patirti dideli nuostoliai, kurių bendra suma sudaro 221 mln. EUR (atitinkamai 116 mln. ir 105 mln. EUR). 2010 ir 2011 m. bendrovės apyvarta ir pelnas padidėjo, tačiau šio padidėjimo nepakako, kad bendrovė „Larco“ sustiprėtų finansiškai. Per tą patį laikotarpį jos nuosavas kapitalas išliko neigiamas, o skola toliau augo. Be to, bendrovės „Larco“ veikla 2012 m. pirmą pusmetį vėl tapo nuostolinga. |
| --- | --- |

(62)

Be to, atsižvelgiant į Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punkto kriterijus, nuo 2007 iki 2009 m. bendrovės „Larco“ apyvarta žymiai sumažėjo, o 2008 ir 2009 m. patirti dideli nuostoliai, kurių bendra suma sudaro 221 mln. EUR (atitinkamai 116 mln. ir 105 mln. EUR). 2010 ir 2011 m. bendrovės apyvarta ir pelnas padidėjo, tačiau šio padidėjimo nepakako, kad bendrovė „Larco“ sustiprėtų finansiškai. Per tą patį laikotarpį jos nuosavas kapitalas išliko neigiamas, o skola toliau augo. Be to, bendrovės „Larco“ veikla 2012 m. pirmą pusmetį vėl tapo nuostolinga.

| (63) | Komisija nesutinka su Graikijos valdžios institucijų argumentais, kad 2008–2009 m. bendrovė „Larco“ nebuvo sunkumus patirianti įmonė, nes nuostolius nulėmė sumažėjusi feronikelio kaina. |
| --- | --- |

(63)

Komisija nesutinka su Graikijos valdžios institucijų argumentais, kad 2008–2009 m. bendrovė „Larco“ nebuvo sunkumus patirianti įmonė, nes nuostolius nulėmė sumažėjusi feronikelio kaina.

| (64) | Pirma, tai, kad sumažėjusi feronikelio kaina nulėmė nuostolius ir prisidėjo prie bendrovės „Larco“ sunkumų, nepaneigia išvados, kad bendrovei „Larco“ buvo būdingi įprasti sunkumus patiriančios įmonės požymiai. Klestinti įmonė savo išlaidas turėtų pritaikyti prie tokių kainų pokyčių, kad išvengtų nuostolių. |
| --- | --- |

(64)

Pirma, tai, kad sumažėjusi feronikelio kaina nulėmė nuostolius ir prisidėjo prie bendrovės „Larco“ sunkumų, nepaneigia išvados, kad bendrovei „Larco“ buvo būdingi įprasti sunkumus patiriančios įmonės požymiai. Klestinti įmonė savo išlaidas turėtų pritaikyti prie tokių kainų pokyčių, kad išvengtų nuostolių.

| (65) | Antra, 2008–2009 m. bendrovės nuosavas kapitalas buvo neigiamas, o skolos didėjo (2007–2008 m. išaugo 63 %). Nors po 2010 m. feronikelio kaina ir apyvarta žymiai padidėjo, vėlesni bendrovės „Larco“ finansiniai rezultatai rodo, kad įmonės sunkumai nesibaigė. Todėl negalima daryti išvados, kad 2008 ir 2009 m. nuostolius nulėmė tik mažos feronikelio kainos. |
| --- | --- |

(65)

Antra, 2008–2009 m. bendrovės nuosavas kapitalas buvo neigiamas, o skolos didėjo (2007–2008 m. išaugo 63 %). Nors po 2010 m. feronikelio kaina ir apyvarta žymiai padidėjo, vėlesni bendrovės „Larco“ finansiniai rezultatai rodo, kad įmonės sunkumai nesibaigė. Todėl negalima daryti išvados, kad 2008 ir 2009 m. nuostolius nulėmė tik mažos feronikelio kainos.

| (66) | Atsižvelgiant į šias aplinkybes daroma išvada, kad bendrovė „Larco“ buvo sunkumus patirianti įmonė pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires tuo metu, kai jai buvo taikomos 6 nagrinėjamos priemonės. |
| --- | --- |

(66)

Atsižvelgiant į šias aplinkybes daroma išvada, kad bendrovė „Larco“ buvo sunkumus patirianti įmonė pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires tuo metu, kai jai buvo taikomos 6 nagrinėjamos priemonės.

4.2.   Valstybės pagalbos buvimas

| (67) | Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(67)

Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (68) | Pagal nusistovėjusią Komisijos praktiką ir teismų praktiką, pagrindinis kriterijus nustatant, ar valstybės institucijos ir įmonės sandoris laikytinas valstybės pagalba, yra rinkos ekonomikos investuotojo arba kreditoriaus principas (toliau – REI arba REK principas) (21). Vadovaujantis šiuo principu valstybė, kuri rinkoje elgiasi kaip komercinis veiklos vykdytojas, turi elgtis taip, kaip elgtųsi privatus veiklos vykdytojas. Jeigu valstybė to nedaro, gali būti teikiama valstybės pagalba. Kitaip tariant, nustatant, ar sandoris yra susijęs su valstybės pagalba, vertinama, ar privatus veiklos vykdytojas būtų taip pat pasielgęs panašiomis aplinkybėmis. Taikant šį principą neekonominiai veiksniai negali pateisinti paramos priemonių taikymo. |
| --- | --- |

(68)

Pagal nusistovėjusią Komisijos praktiką ir teismų praktiką, pagrindinis kriterijus nustatant, ar valstybės institucijos ir įmonės sandoris laikytinas valstybės pagalba, yra rinkos ekonomikos investuotojo arba kreditoriaus principas (toliau – REI arba REK principas) (21). Vadovaujantis šiuo principu valstybė, kuri rinkoje elgiasi kaip komercinis veiklos vykdytojas, turi elgtis taip, kaip elgtųsi privatus veiklos vykdytojas. Jeigu valstybė to nedaro, gali būti teikiama valstybės pagalba. Kitaip tariant, nustatant, ar sandoris yra susijęs su valstybės pagalba, vertinama, ar privatus veiklos vykdytojas būtų taip pat pasielgęs panašiomis aplinkybėmis. Taikant šį principą neekonominiai veiksniai negali pateisinti paramos priemonių taikymo.

4.2.1.   1 priemonė. Skolos Finansų ministerijai nesusigrąžinimas

| (69) | Remdamasi turima informacija Komisija negali sutikti su Graikijos valdžios institucijų argumentais, kad OER suteikta paskola buvo privati paskola. Graikijos įstatyme Nr. 1386/1983 (1 straipsnyje) (22) dėl OER steigimo numatyta, kad „OER veikia siekiant ginti socialinį interesą ir prižiūrint valstybei.“ Minėto įstatymo 3 straipsnyje numatyta, kad valstybė yra vienintelė OER akcininkė. Be to, valstybė turėjo galimybę tiesiogiai skirti pirmininką ir 2 iš 8 valdybos narių bei netiesiogiai dar 4 narius. Tad matyti, kad OER lėšos yra valstybės ištekliai, todėl bet kokia OER paskola turėtų būti laikoma priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(69)

Remdamasi turima informacija Komisija negali sutikti su Graikijos valdžios institucijų argumentais, kad OER suteikta paskola buvo privati paskola. Graikijos įstatyme Nr. 1386/1983 (1 straipsnyje) (22) dėl OER steigimo numatyta, kad „OER veikia siekiant ginti socialinį interesą ir prižiūrint valstybei.“ Minėto įstatymo 3 straipsnyje numatyta, kad valstybė yra vienintelė OER akcininkė. Be to, valstybė turėjo galimybę tiesiogiai skirti pirmininką ir 2 iš 8 valdybos narių bei netiesiogiai dar 4 narius. Tad matyti, kad OER lėšos yra valstybės ištekliai, todėl bet kokia OER paskola turėtų būti laikoma priskirtina valstybei.

| (70) | Iš Graikijos pateiktų įrodymų matyti, kad apie bendrovės „Larco“ skolą OER (vėliau perleistą valstybei) buvo reguliariai informuojama ir ji buvo įtraukiama į sąskaitas faktūras, kaip numatyta 1998 m. susitarime dėl skolos grąžinimo. Dalis skolos buvo susigrąžinta tada, kai bendrovės pelningumas buvo pakankamas. Šiuo laikotarpiu bendrovė „Larco“ vykdė investicijas, dėl kurių grąžinama suma mažėjo, tačiau visi kreditoriai tam pritarė. Pagal pasiektą susitarimą kreditoriai neturėjo teisės bandyti prievarta susigrąžinti skolos. |
| --- | --- |

(70)

Iš Graikijos pateiktų įrodymų matyti, kad apie bendrovės „Larco“ skolą OER (vėliau perleistą valstybei) buvo reguliariai informuojama ir ji buvo įtraukiama į sąskaitas faktūras, kaip numatyta 1998 m. susitarime dėl skolos grąžinimo. Dalis skolos buvo susigrąžinta tada, kai bendrovės pelningumas buvo pakankamas. Šiuo laikotarpiu bendrovė „Larco“ vykdė investicijas, dėl kurių grąžinama suma mažėjo, tačiau visi kreditoriai tam pritarė. Pagal pasiektą susitarimą kreditoriai neturėjo teisės bandyti prievarta susigrąžinti skolos.

| (71) | Atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad 1 priemonė atitiko REK principą, nes valstybė kaip kreditorius veikė taip, kaip veiktų privatus kreditorius, nes siekdama susigrąžinti skolą pasinaudojo visomis galimomis priemonėmis ir veikė pagal susitarimo reikalavimus. |
| --- | --- |

(71)

Atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad 1 priemonė atitiko REK principą, nes valstybė kaip kreditorius veikė taip, kaip veiktų privatus kreditorius, nes siekdama susigrąžinti skolą pasinaudojo visomis galimomis priemonėmis ir veikė pagal susitarimo reikalavimus.

4.2.2.   2 priemonė. 2008 m. valstybės garantija

| (72) | Valstybės garantijos kelia pavojų valstybės ištekliams, nes pareikalauta garantuota suma yra išmokama iš valstybės biudžeto. Be to, garantijos be tinkamos kompensacijos reiškia valstybės finansinių išteklių praradimą. Todėl ši priemonė tenkina valstybės išteklių ir priskyrimo valstybei kriterijų, ir Graikijos valdžios institucijos to neginčija. |
| --- | --- |

(72)

Valstybės garantijos kelia pavojų valstybės ištekliams, nes pareikalauta garantuota suma yra išmokama iš valstybės biudžeto. Be to, garantijos be tinkamos kompensacijos reiškia valstybės finansinių išteklių praradimą. Todėl ši priemonė tenkina valstybės išteklių ir priskyrimo valstybei kriterijų, ir Graikijos valdžios institucijos to neginčija.

| (73) | Komisija nesutinka su Graikijos valdžios institucijų tvirtinimu, kad yra tenkinamos Pranešimo dėl garantijų 3.2 skirsnio sąlygos. Komisija nustatė, kad 2008 m. bendrovė „Larco“ buvo sunkumus patirianti įmonė, Be to, metinė 1 % garantijos priemoka negali atspindėti rizikos, kad nebus įvykdytos su garantuotomis paskolomis susijusios prievolės, nes bendrovė „Larco“ buvo susidūrusi su dideliais finansiniais sunkumais, visų pirma aukštu skolos ir nuosavybės santykiu. |
| --- | --- |

(73)

Komisija nesutinka su Graikijos valdžios institucijų tvirtinimu, kad yra tenkinamos Pranešimo dėl garantijų 3.2 skirsnio sąlygos. Komisija nustatė, kad 2008 m. bendrovė „Larco“ buvo sunkumus patirianti įmonė, Be to, metinė 1 % garantijos priemoka negali atspindėti rizikos, kad nebus įvykdytos su garantuotomis paskolomis susijusios prievolės, nes bendrovė „Larco“ buvo susidūrusi su dideliais finansiniais sunkumais, visų pirma aukštu skolos ir nuosavybės santykiu.

| (74) | Komisija mano, kad apdairus rinkos kreditorius tokiomis sąlygomis bendrovei „Larco“ nebūtų suteikęs garantijos. Kadangi ši priemonė bendrovei „Larco“ buvo taikoma atrankiniu būdu, Komisija mano, kad 2008 m. valstybės garantija pagalbos gavėjui suteikė atrankinį pranašumą. |
| --- | --- |

(74)

Komisija mano, kad apdairus rinkos kreditorius tokiomis sąlygomis bendrovei „Larco“ nebūtų suteikęs garantijos. Kadangi ši priemonė bendrovei „Larco“ buvo taikoma atrankiniu būdu, Komisija mano, kad 2008 m. valstybės garantija pagalbos gavėjui suteikė atrankinį pranašumą.

| (75) | Bendrovė „Larco“ veiklą vykdo sektoriuje, kuriame vyksta valstybių narių prekyba, ir pati į kitas valstybes nares eksportuoja didžiąją dalį produkcijos. Be to, be Graikijos nikelio kasyba, lydymas ir perdirbimas vykdomas dar šešiose valstybėse narėse – Austrijoje, Suomijoje, Prancūzijoje (Naujojoje Kaledonijoje), Ispanijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje (23). Prekyba nikeliu vyksta beveik visose valstybėse narėse (24). |
| --- | --- |

(75)

Bendrovė „Larco“ veiklą vykdo sektoriuje, kuriame vyksta valstybių narių prekyba, ir pati į kitas valstybes nares eksportuoja didžiąją dalį produkcijos. Be to, be Graikijos nikelio kasyba, lydymas ir perdirbimas vykdomas dar šešiose valstybėse narėse – Austrijoje, Suomijoje, Prancūzijoje (Naujojoje Kaledonijoje), Ispanijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje (23). Prekyba nikeliu vyksta beveik visose valstybėse narėse (24).

| (76) | Nagrinėjamos priemonės sudaro galimybes bendrovei „Larco“ tęsti veiklą, todėl kitaip nei kitiems finansinių sunkumų turintiems konkurentams bendrovei netenka susidurti su padariniais, kurie paprastai atsiranda dėl prastų finansinių rezultatų. Tai iškreipia konkurenciją, nes kitos tose pačiose rinkose veikiančios bendrovės turi veikti negaudamos tokios valstybės paramos. |
| --- | --- |

(76)

Nagrinėjamos priemonės sudaro galimybes bendrovei „Larco“ tęsti veiklą, todėl kitaip nei kitiems finansinių sunkumų turintiems konkurentams bendrovei netenka susidurti su padariniais, kurie paprastai atsiranda dėl prastų finansinių rezultatų. Tai iškreipia konkurenciją, nes kitos tose pačiose rinkose veikiančios bendrovės turi veikti negaudamos tokios valstybės paramos.

| (77) | Todėl daroma išvada, kad 2 priemonė laikytina valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Komisija mano, kad pagalbos dydis yra lygus garantuotos paskolos sumai, nes vargu, ar bendrovė „Larco“ dėl jos patiriamų ekonominių sunkumų būtų galėjusi gauti finansavimą iš rinkos dalyvių, neatsižvelgiant į sąlygas. Kitaip tariant, Komisija mano, kad bendrovė „Larco“ įgijo pranašumą, atitinkantį garantuotos paskolos sumą, nes be valstybės garantijos bendrovė nebūtų galėjusi rinkoje gauti tokio finansavimo. |
| --- | --- |

(77)

Todėl daroma išvada, kad 2 priemonė laikytina valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Komisija mano, kad pagalbos dydis yra lygus garantuotos paskolos sumai, nes vargu, ar bendrovė „Larco“ dėl jos patiriamų ekonominių sunkumų būtų galėjusi gauti finansavimą iš rinkos dalyvių, neatsižvelgiant į sąlygas. Kitaip tariant, Komisija mano, kad bendrovė „Larco“ įgijo pranašumą, atitinkantį garantuotos paskolos sumą, nes be valstybės garantijos bendrovė nebūtų galėjusi rinkoje gauti tokio finansavimo.

| (78) | Komisija neturi jokios informacijos apie reikalavimus, kurie galėjo būti pateikti pagal garantiją. |
| --- | --- |

(78)

Komisija neturi jokios informacijos apie reikalavimus, kurie galėjo būti pateikti pagal garantiją.

4.2.3.   3 priemonė. 2009 m. kapitalo didinimas

| (79) | Valstybės dalyvavimas 2009 m. didinant bendrovės „Larco“ akcinį kapitalą yra susijęs su valstybės ištekliais ir yra priskirtinas valstybei. Todėl šis kriterijus yra tenkinamas ir Graikijos valdžios institucijos dėl to nesiginčija. |
| --- | --- |

(79)

Valstybės dalyvavimas 2009 m. didinant bendrovės „Larco“ akcinį kapitalą yra susijęs su valstybės ištekliais ir yra priskirtinas valstybei. Todėl šis kriterijus yra tenkinamas ir Graikijos valdžios institucijos dėl to nesiginčija.

| (80) | Graikijos valdžios institucijos nėra pateikusios Komisijai įtikinamų įrodymų, kurie pagrįstų jų tvirtinimą, kad valstybė veikė kaip apdairus rinkos investuotojas. Iš akcininkų susirinkimų protokolų, kurie pateikti kaip įrodymai, galima spręsti, kad iki kapitalo didinimo akcininkams nebuvo pateiktas restruktūrizavimo planas, nors bendrovė „Larco“ buvo sunkumus patirianti įmonė. Be to, galutinės kapitalo didinimo sumos vis tiek nepakako neigiamam nuosavas bendrovės „Larco“ kapitalui padengti, todėl kapitalo didinimas negali būti vertinamas kaip priemonė bendrovės vertei apsaugoti ir jos restruktūrizavimui pagelbėti. |
| --- | --- |

(80)

Graikijos valdžios institucijos nėra pateikusios Komisijai įtikinamų įrodymų, kurie pagrįstų jų tvirtinimą, kad valstybė veikė kaip apdairus rinkos investuotojas. Iš akcininkų susirinkimų protokolų, kurie pateikti kaip įrodymai, galima spręsti, kad iki kapitalo didinimo akcininkams nebuvo pateiktas restruktūrizavimo planas, nors bendrovė „Larco“ buvo sunkumus patirianti įmonė. Be to, galutinės kapitalo didinimo sumos vis tiek nepakako neigiamam nuosavas bendrovės „Larco“ kapitalui padengti, todėl kapitalo didinimas negali būti vertinamas kaip priemonė bendrovės vertei apsaugoti ir jos restruktūrizavimui pagelbėti.

| (81) | Dėl NBG dalyvavimo Komisija primena Teisingumo Teismo išaiškinimą, kad „net esant didelėms privačioms investicijoms vien vienalaikiškumo, neatsižvelgiant į kitas reikšmingas faktines ar teisines aplinkybes, nepakanka nuspręsti, kad investicija nėra pagalba, kaip ji suprantama pagal EB 87 straipsnio 1 dalį“ (25). |
| --- | --- |

(81)

Dėl NBG dalyvavimo Komisija primena Teisingumo Teismo išaiškinimą, kad „net esant didelėms privačioms investicijoms vien vienalaikiškumo, neatsižvelgiant į kitas reikšmingas faktines ar teisines aplinkybes, nepakanka nuspręsti, kad investicija nėra pagalba, kaip ji suprantama pagal EB 87 straipsnio 1 dalį“ (25).

| (82) | Dalinis NBG dalyvavimas negali būti laikomas bendro valstybės ir privačių akcininkų veikimo įrodymu, nes NBG buvo ne tik bendrovės „Larco“ akcininkė, bet ir jos kreditorė. Todėl jos sprendimas didinant kapitalą dalyvauti iš dalies buvo skirtas ne tik investicijų vertei, bet ir kreditorės pozicijai apsaugoti. |
| --- | --- |

(82)

Dalinis NBG dalyvavimas negali būti laikomas bendro valstybės ir privačių akcininkų veikimo įrodymu, nes NBG buvo ne tik bendrovės „Larco“ akcininkė, bet ir jos kreditorė. Todėl jos sprendimas didinant kapitalą dalyvauti iš dalies buvo skirtas ne tik investicijų vertei, bet ir kreditorės pozicijai apsaugoti.

| (83) | Be to, valstybė bendrovei „Larco“ jau buvo suteikusi 2008 m. valstybės garantiją. Todėl, kaip įtvirtinta atitinkamoje teismo praktikoje, valstybės dalyvavimo 2009 m. didinant kapitalą negalima vertinti atskirai, nes vertinti reikia atsižvelgiant į kitas taikytas pagalbos priemones (26). |
| --- | --- |

(83)

Be to, valstybė bendrovei „Larco“ jau buvo suteikusi 2008 m. valstybės garantiją. Todėl, kaip įtvirtinta atitinkamoje teismo praktikoje, valstybės dalyvavimo 2009 m. didinant kapitalą negalima vertinti atskirai, nes vertinti reikia atsižvelgiant į kitas taikytas pagalbos priemones (26).

| (84) | Be to, akcininkų susirinkimo protokolas nepagrindžia Graikijos valdžios institucijų tvirtinimo, kad PPC siekė užtikrinti, kad valstybė turėtų didelę akcijų suteikiamų balsų daugumą. PPC tiesiog pareiškė nedalyvausianti didinant akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(84)

Be to, akcininkų susirinkimo protokolas nepagrindžia Graikijos valdžios institucijų tvirtinimo, kad PPC siekė užtikrinti, kad valstybė turėtų didelę akcijų suteikiamų balsų daugumą. PPC tiesiog pareiškė nedalyvausianti didinant akcinį kapitalą.

| (85) | Todėl Komisija mano, kad apdairus rinkos investuotojas tokiomis sąlygomis nebūtų dalyvavęs didinant bendrovės „Larco“ akcinį kapitalą. Kadangi ši priemonė bendrovei „Larco“ buvo taikoma atrankiniu būdu, Komisija mano, kad valstybės dalyvavimas 2009 m. didinant kapitalą pagalbos gavėjui suteikė atrankinį pranašumą. |
| --- | --- |

(85)

Todėl Komisija mano, kad apdairus rinkos investuotojas tokiomis sąlygomis nebūtų dalyvavęs didinant bendrovės „Larco“ akcinį kapitalą. Kadangi ši priemonė bendrovei „Larco“ buvo taikoma atrankiniu būdu, Komisija mano, kad valstybės dalyvavimas 2009 m. didinant kapitalą pagalbos gavėjui suteikė atrankinį pranašumą.

| (86) | Dėl 75–76 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių ši priemonė gali daryti įtaką valstybių narių prekybai ir iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(86)

Dėl 75–76 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių ši priemonė gali daryti įtaką valstybių narių prekybai ir iškraipyti konkurenciją.

| (87) | Todėl daroma išvada, kad 3 priemonė laikytina valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Kadangi nėra ginčijama, kad valstybė pasinaudojo visomis teisėmis didinant akcinį kapitalą [neaišku], 3 priemonės vertė sudaro 44 999 999,40 EUR. |
| --- | --- |

(87)

Todėl daroma išvada, kad 3 priemonė laikytina valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Kadangi nėra ginčijama, kad valstybė pasinaudojo visomis teisėmis didinant akcinį kapitalą [neaišku], 3 priemonės vertė sudaro 44 999 999,40 EUR.

| (88) | Kalbant apie lėšų skyrimo dieną, iš 2009 m. gegužės 14 d. akcininkų susirinkimo protokolo matyti, kad 2009 m. balandžio 15 d. Graikijos valstybė skyrė 15 000 000 EUR kapitalo didinimui (27), atsižvelgiant į bendrą valstybės indėlį į akcinio kapitalo didinimą [neaišku], kuris sudarė 44 999 999,40 EUR. Komisija neturi informacijos apie dieną, kurią buvo įnešta likusi valstybės indėlio didinant bendrovės akcinį kapitalą dalis. |
| --- | --- |

(88)

Kalbant apie lėšų skyrimo dieną, iš 2009 m. gegužės 14 d. akcininkų susirinkimo protokolo matyti, kad 2009 m. balandžio 15 d. Graikijos valstybė skyrė 15 000 000 EUR kapitalo didinimui (27), atsižvelgiant į bendrą valstybės indėlį į akcinio kapitalo didinimą [neaišku], kuris sudarė 44 999 999,40 EUR. Komisija neturi informacijos apie dieną, kurią buvo įnešta likusi valstybės indėlio didinant bendrovės akcinį kapitalą dalis.

4.2.4.   4 priemonė. 2010 m. valstybės garantija

| (89) | Kaip ir 2 priemonės atveju, 4 priemonė tenkina valstybės išteklių ir priskyrimo valstybei kriterijų, ir Graikijos valdžios institucijos to neginčija. |
| --- | --- |

(89)

Kaip ir 2 priemonės atveju, 4 priemonė tenkina valstybės išteklių ir priskyrimo valstybei kriterijų, ir Graikijos valdžios institucijos to neginčija.

| (90) | Komisija pripažįsta, kad aplinkybėmis, panašiomis į šios bylos aplinkybes, teikti garantijas yra įprasta akcininkų veiklos praktika. Tačiau NBG buvo ir bendrovės „Larco“ akcininkė, todėl Komisija mano, kad akcininkams būtų įprasta su nagrinėjama garantija susijusią riziką pasidalyti proporcingai. Tačiau visą riziką prisiėmė valstybė, kuri garantavo skolos grąžinimą, o bendrovė „Larco“ turėjo sunkumų ir jau tuomet augančią skolą. |
| --- | --- |

(90)

Komisija pripažįsta, kad aplinkybėmis, panašiomis į šios bylos aplinkybes, teikti garantijas yra įprasta akcininkų veiklos praktika. Tačiau NBG buvo ir bendrovės „Larco“ akcininkė, todėl Komisija mano, kad akcininkams būtų įprasta su nagrinėjama garantija susijusią riziką pasidalyti proporcingai. Tačiau visą riziką prisiėmė valstybė, kuri garantavo skolos grąžinimą, o bendrovė „Larco“ turėjo sunkumų ir jau tuomet augančią skolą.

| (91) | Pranešimo dėl garantijų 3.2 skirsnio sąlygos nėra tenkinamos ir 2 priemonės atveju, nes 2 % priemoka negali atspindėti rizikos, kad bendrovė „Larco“ neįvykdys prievolės. |
| --- | --- |

(91)

Pranešimo dėl garantijų 3.2 skirsnio sąlygos nėra tenkinamos ir 2 priemonės atveju, nes 2 % priemoka negali atspindėti rizikos, kad bendrovė „Larco“ neįvykdys prievolės.

| (92) | Todėl Komisija mano, kad apdairus rinkos kreditorius tokiomis sąlygomis bendrovei „Larco“ nebūtų suteikęs garantijos. Kadangi ši priemonė bendrovei „Larco“ buvo taikoma atrankiniu būdu, Komisija mano, kad ji pagalbos gavėjui suteikė atrankinį pranašumą. |
| --- | --- |

(92)

Todėl Komisija mano, kad apdairus rinkos kreditorius tokiomis sąlygomis bendrovei „Larco“ nebūtų suteikęs garantijos. Kadangi ši priemonė bendrovei „Larco“ buvo taikoma atrankiniu būdu, Komisija mano, kad ji pagalbos gavėjui suteikė atrankinį pranašumą.

| (93) | Dėl 75–76 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių ši priemonė gali daryti įtaką valstybių narių prekybai ir iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(93)

Dėl 75–76 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių ši priemonė gali daryti įtaką valstybių narių prekybai ir iškraipyti konkurenciją.

| (94) | Todėl daroma išvada, kad 4 priemonė laikytina valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Komisija mano, kad pagalbos dydis yra lygus garantuotai sumai, nes yra akivaizdu, kad, neatsižvelgiant į sąlygas, joks apdairus rinkos dalyvis nebūtų galėjęs šios sumos garantuoti bendrovei „Larco“ dėl jos patiriamų ekonominių sunkumų. Kitaip tariant, Komisija mano, kad bendrovė „Larco“ įgijo pranašumą, atitinkantį garantuotą sumą, nes be valstybės garantijos bendrovė nebūtų galėjusi rinkoje gauti jokios garantijos. |
| --- | --- |

(94)

Todėl daroma išvada, kad 4 priemonė laikytina valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Komisija mano, kad pagalbos dydis yra lygus garantuotai sumai, nes yra akivaizdu, kad, neatsižvelgiant į sąlygas, joks apdairus rinkos dalyvis nebūtų galėjęs šios sumos garantuoti bendrovei „Larco“ dėl jos patiriamų ekonominių sunkumų. Kitaip tariant, Komisija mano, kad bendrovė „Larco“ įgijo pranašumą, atitinkantį garantuotą sumą, nes be valstybės garantijos bendrovė nebūtų galėjusi rinkoje gauti jokios garantijos.

| (95) | Komisija neturi jokios informacijos apie reikalavimus, kurie galėjo būti pateikti pagal garantiją. |
| --- | --- |

(95)

Komisija neturi jokios informacijos apie reikalavimus, kurie galėjo būti pateikti pagal garantiją.

4.2.5.   5 priemonė. Garantijos raštai vietoje išankstinio papildomo mokesčio sumokėjimo 2010 m.

| (96) | Komisija atsižvelgia į paaiškinimus, kuriuos Graikijos valdžios institucijos pateikė dėl 5 priemonės faktinių aplinkybių. |
| --- | --- |

(96)

Komisija atsižvelgia į paaiškinimus, kuriuos Graikijos valdžios institucijos pateikė dėl 5 priemonės faktinių aplinkybių.

| (97) | Atsižvelgdama į Graikijos valdžios institucijų pateiktus įrodymus Komisija sutinka, kad teismas teisę vietoje išankstinio papildomo mokesčio sumokėjimo pateikti garantijos raštus bendrovei „Larco“ suteikė remdamasis objektyviais kriterijais, kurie būtų taikomi bet kuriai bendrovei panašioje situacijoje. Todėl daroma išvada, kad 5 priemonė bendrovei „Larco“ nesuteikė atrankinio pranašumo. |
| --- | --- |

(97)

Atsižvelgdama į Graikijos valdžios institucijų pateiktus įrodymus Komisija sutinka, kad teismas teisę vietoje išankstinio papildomo mokesčio sumokėjimo pateikti garantijos raštus bendrovei „Larco“ suteikė remdamasis objektyviais kriterijais, kurie būtų taikomi bet kuriai bendrovei panašioje situacijoje. Todėl daroma išvada, kad 5 priemonė bendrovei „Larco“ nesuteikė atrankinio pranašumo.

4.2.6.   6 priemonė. 2011 m. valstybės garantijos

| (98) | Komisija atsižvelgia į paaiškinimus, kuriuos Graikijos valdžios institucijos pateikė dėl 6 priemonės faktinių aplinkybių. |
| --- | --- |

(98)

Komisija atsižvelgia į paaiškinimus, kuriuos Graikijos valdžios institucijos pateikė dėl 6 priemonės faktinių aplinkybių.

| (99) | Komisija nesutinka su Graikijos valdžios institucijomis, kad 6 priemonė nėra susijusi su valstybės ištekliais. Pirma, kaip paaiškinta vertinant 2 priemonę, valstybės garantijos kelia pavojų valstybės ištekliams, nes pareikalauta garantuota suma yra išmokama iš valstybės biudžeto. Be to, garantijos, kurioms nėra taikomos tinkamos rinkos priemokos, reiškia valstybės finansinių išteklių praradimą. Be to, argumentai dėl negrąžintos 60 mln. EUR PVM permokos prieštarauja pastaboms, pateiktoms dėl 5 priemonės, nes Graikijos valdžios institucijos nurodė teisėtai ir sąmoningai negrąžinusios PVM permokos tam, kad būtų galima kompensuoti išankstinio papildomo mokesčio sumokėjimo sustabdymą. |
| --- | --- |

(99)

Komisija nesutinka su Graikijos valdžios institucijomis, kad 6 priemonė nėra susijusi su valstybės ištekliais. Pirma, kaip paaiškinta vertinant 2 priemonę, valstybės garantijos kelia pavojų valstybės ištekliams, nes pareikalauta garantuota suma yra išmokama iš valstybės biudžeto. Be to, garantijos, kurioms nėra taikomos tinkamos rinkos priemokos, reiškia valstybės finansinių išteklių praradimą. Be to, argumentai dėl negrąžintos 60 mln. EUR PVM permokos prieštarauja pastaboms, pateiktoms dėl 5 priemonės, nes Graikijos valdžios institucijos nurodė teisėtai ir sąmoningai negrąžinusios PVM permokos tam, kad būtų galima kompensuoti išankstinio papildomo mokesčio sumokėjimo sustabdymą.

| (100) | Todėl Komisija mano, kad šios priemonės atveju yra tenkinamas valstybės išteklių ir priskyrimo valstybei kriterijus. |
| --- | --- |

(100)

Todėl Komisija mano, kad šios priemonės atveju yra tenkinamas valstybės išteklių ir priskyrimo valstybei kriterijus.

| (101) | Kaip ir 2 bei 4 priemonių atveju, ši priemonė irgi netenkina Pranešimo dėl garantijų 3.2 skirsnio sąlygų. |
| --- | --- |

(101)

Kaip ir 2 bei 4 priemonių atveju, ši priemonė irgi netenkina Pranešimo dėl garantijų 3.2 skirsnio sąlygų.

| (102) | Todėl Komisija mano, kad apdairus rinkos kreditorius tokiomis sąlygomis bendrovei „Larco“ nebūtų suteikęs garantijos. Kadangi ši priemonė bendrovei „Larco“ buvo taikoma atrankiniu būdu, Komisija mano, kad ji pagalbos gavėjui suteikė atrankinį pranašumą. |
| --- | --- |

(102)

Todėl Komisija mano, kad apdairus rinkos kreditorius tokiomis sąlygomis bendrovei „Larco“ nebūtų suteikęs garantijos. Kadangi ši priemonė bendrovei „Larco“ buvo taikoma atrankiniu būdu, Komisija mano, kad ji pagalbos gavėjui suteikė atrankinį pranašumą.

| (103) | Dėl 75–76 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių ši priemonė gali daryti įtaką valstybių narių prekybai ir iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(103)

Dėl 75–76 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių ši priemonė gali daryti įtaką valstybių narių prekybai ir iškraipyti konkurenciją.

| (104) | Todėl daroma išvada, kad 6 priemonė laikytina valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Vertindama 2 priemonę Komisija mano, kad pagalbos dydis yra lygus garantuotų paskolų sumai, nes vargu ar bendrovė „Larco“ dėl jos patiriamų ekonominių sunkumų būtų galėjusi gauti finansavimą iš rinkos dalyvių, neatsižvelgiant į sąlygas. |
| --- | --- |

(104)

Todėl daroma išvada, kad 6 priemonė laikytina valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Vertindama 2 priemonę Komisija mano, kad pagalbos dydis yra lygus garantuotų paskolų sumai, nes vargu ar bendrovė „Larco“ dėl jos patiriamų ekonominių sunkumų būtų galėjusi gauti finansavimą iš rinkos dalyvių, neatsižvelgiant į sąlygas.

| (105) | Komisija neturi jokios informacijos apie reikalavimus, kurie galėjo būti pateikti pagal garantiją. |
| --- | --- |

(105)

Komisija neturi jokios informacijos apie reikalavimus, kurie galėjo būti pateikti pagal garantiją.

4.2.7.   Valstybės pagalbos buvimas

| (106) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad 1 ir 5 priemonės nėra laikytinos valstybės pagalba, o 2, 3, 4 ir 6 priemonės laikytinos valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(106)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad 1 ir 5 priemonės nėra laikytinos valstybės pagalba, o 2, 3, 4 ir 6 priemonės laikytinos valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (107) | Todėl valstybės pagalba, suteikta taikant 2 priemonę, sudaro 30 000 000 EUR, kurie buvo skirti 2008 m. gruodžio 22 d. Valstybės pagalba, suteikta taikant 3 priemonę, sudaro 44 999 999,40 EUR, tačiau Graikijos valdžios institucijos turi tiksliau nurodyti skyrimo datą ar datas. Valstybės pagalba, suteikta taikant 4 priemonę, sudaro 10 820 824,95 EUR, kurie skirti 2010 m. gegužės 10 d., o bendra valstybės pagalba pagal 6 priemonę sudaro 50 000 000 EUR (30 000 000 EUR + 30 000 000 EUR) kurie skirti 2011 m. gruodžio 30 d. |
| --- | --- |

(107)

Todėl valstybės pagalba, suteikta taikant 2 priemonę, sudaro 30 000 000 EUR, kurie buvo skirti 2008 m. gruodžio 22 d. Valstybės pagalba, suteikta taikant 3 priemonę, sudaro 44 999 999,40 EUR, tačiau Graikijos valdžios institucijos turi tiksliau nurodyti skyrimo datą ar datas. Valstybės pagalba, suteikta taikant 4 priemonę, sudaro 10 820 824,95 EUR, kurie skirti 2010 m. gegužės 10 d., o bendra valstybės pagalba pagal 6 priemonę sudaro 50 000 000 EUR (30 000 000 EUR + 30 000 000 EUR) kurie skirti 2011 m. gruodžio 30 d.

4.3.   Neteisėta pagalba

| (108) | Valstybės pagalba yra laikytinos 2, 3, 4 ir 6 priemonės, kurios buvo taikomos pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytus pranešimo ir priemonių neįgyvendinimo įsipareigojimus. Todėl šios priemonės laikytinos neteisėta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(108)

Valstybės pagalba yra laikytinos 2, 3, 4 ir 6 priemonės, kurios buvo taikomos pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytus pranešimo ir priemonių neįgyvendinimo įsipareigojimus. Todėl šios priemonės laikytinos neteisėta valstybės pagalba.

4.4.   Pagalbos suderinamumas

| (109) | Kadangi tam tikros priemonės laikytinos valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, jų suderinamumą reikia vertinti atsižvelgiant į minėto straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas išimtis. |
| --- | --- |

(109)

Kadangi tam tikros priemonės laikytinos valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, jų suderinamumą reikia vertinti atsižvelgiant į minėto straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas išimtis.

| (110) | Pagal Teisingumo Teismo praktiką nurodyti galimus suderinamumo su vidaus rinka pagrindus ir parodyti, kad tokio suderinamumo sąlygos tenkinamos, yra valstybės narės užduotis (28). |
| --- | --- |

(110)

Pagal Teisingumo Teismo praktiką nurodyti galimus suderinamumo su vidaus rinka pagrindus ir parodyti, kad tokio suderinamumo sąlygos tenkinamos, yra valstybės narės užduotis (28).

4.4.1.   2, 4 ir 6 priemonių suderinamumas

| (111) | Graikijos valdžios institucijos nenurodė jokių galimų 2 ir 4 priemonių suderinamumo pagrindų, nes tvirtino, kad šios priemonės nelaikytinos valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(111)

Graikijos valdžios institucijos nenurodė jokių galimų 2 ir 4 priemonių suderinamumo pagrindų, nes tvirtino, kad šios priemonės nelaikytinos valstybės pagalba.

| (112) | Atsižvelgiant į tai, kad šios priemonės laikytinos valstybės pagalba, reikia įvertinti jų suderinamumą pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, o ypač pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, nes bendrovė „Larco“ bent jau nuo 2008 m. yra sunkumus patirianti įmonė. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 20 punkte numatyta, kad „įmonė negali būti laikoma tinkama priemone kitiems viešosios tvarkos tikslams skatinti tol, kol nebus užtikrintas tokios įmonės gyvybingumas. Todėl, Komisijos nuomone, jei tenkinamos šiose gairėse nurodytos sąlygos, pagalba sunkumus patiriančioms įmonėms gali prisidėti prie ekonominės veiklos vystymo, neturėdama prekybai neigiamos įtakos, prieštaraujančios Bendrijos interesui“. |
| --- | --- |

(112)

Atsižvelgiant į tai, kad šios priemonės laikytinos valstybės pagalba, reikia įvertinti jų suderinamumą pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, o ypač pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, nes bendrovė „Larco“ bent jau nuo 2008 m. yra sunkumus patirianti įmonė. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 20 punkte numatyta, kad „įmonė negali būti laikoma tinkama priemone kitiems viešosios tvarkos tikslams skatinti tol, kol nebus užtikrintas tokios įmonės gyvybingumas. Todėl, Komisijos nuomone, jei tenkinamos šiose gairėse nurodytos sąlygos, pagalba sunkumus patiriančioms įmonėms gali prisidėti prie ekonominės veiklos vystymo, neturėdama prekybai neigiamos įtakos, prieštaraujančios Bendrijos interesui“.

| (113) | Tačiau šiuo atveju nėra tenkinami atitinkami reikalavimai, nustatyti Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse (3.1 skirsnyje). Garantijos nebuvo panaikintos po 6 mėnesių, o Graikijos valdžios institucijos nepateikė restruktūrizavimo plano, skirto bendrovės gyvybingumui atkurti, taip pat nebuvo įgyvendinamos kompensacinės priemonės konkurencijos iškraipymui mažinti. Be to, nėra įrodymų, kad pagalba buvo ne didesnė, nei reikia, visų pirma dėl didelio paties pagalbos gavėjo indėlio. Institucijos nepateikė likvidavimo plano. |
| --- | --- |

(113)

Tačiau šiuo atveju nėra tenkinami atitinkami reikalavimai, nustatyti Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse (3.1 skirsnyje). Garantijos nebuvo panaikintos po 6 mėnesių, o Graikijos valdžios institucijos nepateikė restruktūrizavimo plano, skirto bendrovės gyvybingumui atkurti, taip pat nebuvo įgyvendinamos kompensacinės priemonės konkurencijos iškraipymui mažinti. Be to, nėra įrodymų, kad pagalba buvo ne didesnė, nei reikia, visų pirma dėl didelio paties pagalbos gavėjo indėlio. Institucijos nepateikė likvidavimo plano.

| (114) | Graikijos valdžios institucijos tvirtino, kad 6 priemonė yra suderinama su Laikinąja sistema ir laikinąja garantijų schema, o bet kuriuo atveju ji laikytina sanavimo pagalba. |
| --- | --- |

(114)

Graikijos valdžios institucijos tvirtino, kad 6 priemonė yra suderinama su Laikinąja sistema ir laikinąja garantijų schema, o bet kuriuo atveju ji laikytina sanavimo pagalba.

| (115) | Komisija nesutinka su Graikijos valdžios institucijų pastabomis. Ji mano, kad Laikinosios sistemos ir laikinosios garantijų schemos sąlygos nebuvo tenkinamos, nes bendrovė „Larco“ buvo sunkumus patirianti įmonė. Bendra dviejų garantijų suma buvo didesnė už metinį bendrovės „Larco“ darbo užmokesčio fondą, garantija sudarė daugiau nei 90 % paskolos, o 1 % per metus priemoka negali būti laikoma rinkos priemoka, kuri atspindi riziką, kad garantuota suma bus nesumokėta. |
| --- | --- |

(115)

Komisija nesutinka su Graikijos valdžios institucijų pastabomis. Ji mano, kad Laikinosios sistemos ir laikinosios garantijų schemos sąlygos nebuvo tenkinamos, nes bendrovė „Larco“ buvo sunkumus patirianti įmonė. Bendra dviejų garantijų suma buvo didesnė už metinį bendrovės „Larco“ darbo užmokesčio fondą, garantija sudarė daugiau nei 90 % paskolos, o 1 % per metus priemoka negali būti laikoma rinkos priemoka, kuri atspindi riziką, kad garantuota suma bus nesumokėta.

| (116) | Nors teigiama, kad priemonė laikytina sanavimo pagalba, Komisija su Graikijos valdžios institucijomis bendrovės „Larco“ padėtį aptarinėjo nuo 2011 m., tačiau institucijos nė karto neužsiminė, kad 2011 m. garantijos turėtų būti vertinamos kaip sanavimo pagalba, ir nėra pateikusios atitinkamo pranešimo. 2012 m. kovo 16 d. atsakyme į klausimyną Graikijos valdžios institucijos aiškiai nurodė, kad per pastaruosius 10 metų bendrovei nebuvo skirta sanavimo ir (arba) restruktūrizavimo pagalba. |
| --- | --- |

(116)

Nors teigiama, kad priemonė laikytina sanavimo pagalba, Komisija su Graikijos valdžios institucijomis bendrovės „Larco“ padėtį aptarinėjo nuo 2011 m., tačiau institucijos nė karto neužsiminė, kad 2011 m. garantijos turėtų būti vertinamos kaip sanavimo pagalba, ir nėra pateikusios atitinkamo pranešimo. 2012 m. kovo 16 d. atsakyme į klausimyną Graikijos valdžios institucijos aiškiai nurodė, kad per pastaruosius 10 metų bendrovei nebuvo skirta sanavimo ir (arba) restruktūrizavimo pagalba.

| (117) | Ir šiuo atveju nėra tenkinami atitinkami reikalavimai, nustatyti Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. 2011 m. garantijos nebuvo panaikintos po 6 mėnesių, o Graikijos valdžios institucijos nepateikė nei restruktūrizavimo, nei likvidavimo plano. Verslo planas, pagrindžiantis 30 mln. EUR poreikį investicijoms, negali būti suderinamo restruktūrizavimo plano pagrindu taikant Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Taip yra dėl to, kad minėtu planu nebuvo siekiama atkurti bendrovės gyvybingumo, taip pat nebuvo numatytos ar įgyvendintos kompensacinės priemonės, skirtos konkurencijos iškraipymui mažinti. Be to, nebuvo įrodymų, kad pagalba buvo ne didesnė, nei reikia, visų pirma dėl didelio paties pagalbos gavėjo indėlio. Be to, institucijos nepateikė likvidavimo plano. |
| --- | --- |

(117)

Ir šiuo atveju nėra tenkinami atitinkami reikalavimai, nustatyti Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. 2011 m. garantijos nebuvo panaikintos po 6 mėnesių, o Graikijos valdžios institucijos nepateikė nei restruktūrizavimo, nei likvidavimo plano. Verslo planas, pagrindžiantis 30 mln. EUR poreikį investicijoms, negali būti suderinamo restruktūrizavimo plano pagrindu taikant Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Taip yra dėl to, kad minėtu planu nebuvo siekiama atkurti bendrovės gyvybingumo, taip pat nebuvo numatytos ar įgyvendintos kompensacinės priemonės, skirtos konkurencijos iškraipymui mažinti. Be to, nebuvo įrodymų, kad pagalba buvo ne didesnė, nei reikia, visų pirma dėl didelio paties pagalbos gavėjo indėlio. Be to, institucijos nepateikė likvidavimo plano.

| (118) | Komisija nenustatė jokio kito galimo 2, 4 ir 6 priemonių suderinamumo pagrindo. |
| --- | --- |

(118)

Komisija nenustatė jokio kito galimo 2, 4 ir 6 priemonių suderinamumo pagrindo.

| (119) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad 2, 4 ir 6 priemonės yra nesuderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(119)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad 2, 4 ir 6 priemonės yra nesuderinamos su vidaus rinka.

4.4.2.   3 priemonės suderinamumas

| (120) | Graikijos valdžios institucijos nenurodė jokio galimo 3 priemonės suderinamumo pagrindo, nes tvirtino, kad ši priemonė nelaikytina valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(120)

Graikijos valdžios institucijos nenurodė jokio galimo 3 priemonės suderinamumo pagrindo, nes tvirtino, kad ši priemonė nelaikytina valstybės pagalba.

| (121) | Atsižvelgiant į tai, kad ši priemonė laikytina valstybės pagalba, dėl 112 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių jos suderinamumą reikia įvertinti ir pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Tačiau ir šiuo atveju nėra tenkinami atitinkami reikalavimai, nustatyti Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. Graikijos valdžios institucijos nepateikė restruktūrizavimo plano, skirto bendrovės gyvybingumui atkurti, taip pat nebuvo įgyvendinamos kompensacinės priemonės konkurencijos iškraipymui mažinti. Be to, nėra įrodymų, kad pagalba buvo ne didesnė, nei reikia, visų pirma dėl didelio paties pagalbos gavėjo indėlio. |
| --- | --- |

(121)

Atsižvelgiant į tai, kad ši priemonė laikytina valstybės pagalba, dėl 112 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių jos suderinamumą reikia įvertinti ir pagal Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. Tačiau ir šiuo atveju nėra tenkinami atitinkami reikalavimai, nustatyti Sanavimo ir restruktūrizavimo gairėse. Graikijos valdžios institucijos nepateikė restruktūrizavimo plano, skirto bendrovės gyvybingumui atkurti, taip pat nebuvo įgyvendinamos kompensacinės priemonės konkurencijos iškraipymui mažinti. Be to, nėra įrodymų, kad pagalba buvo ne didesnė, nei reikia, visų pirma dėl didelio paties pagalbos gavėjo indėlio.

| (122) | Komisija nenustatė jokio kito galimo šios priemonės suderinamumo pagrindo. |
| --- | --- |

(122)

Komisija nenustatė jokio kito galimo šios priemonės suderinamumo pagrindo.

| (123) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad 3 priemonė yra nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(123)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad 3 priemonė yra nesuderinama su vidaus rinka.

4.5.   Susigrąžinimas

| (124) | Vadovaujantis Sutartimi ir nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė turi nutraukti arba pakeisti pagalbą, jeigu yra nustatoma, kad ji nesuderinama su vidaus rinka (29). Be to, Teisingumo Teismas sistemingai priima sprendimus, kad valstybės narės prievolė nutraukti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, nustatyta siekiant atkurti anksčiau buvusią padėtį (30). Šiuo atžvilgiu Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad šis tikslas laikomas pasiektu tada, kai pagalbos gavėjas neteisėtą pagalbą grąžina ir taip praranda pranašumą, turėtą rinkoje konkurentų atžvilgiu, ir atkuriama prieš pagalbos suteikimą buvusi padėtis (31). |
| --- | --- |

(124)

Vadovaujantis Sutartimi ir nusistovėjusia Teisingumo Teismo praktika, Komisija yra kompetentinga nuspręsti, kad atitinkama valstybė narė turi nutraukti arba pakeisti pagalbą, jeigu yra nustatoma, kad ji nesuderinama su vidaus rinka (29). Be to, Teisingumo Teismas sistemingai priima sprendimus, kad valstybės narės prievolė nutraukti pagalbą, kurią Komisija laiko nesuderinama su vidaus rinka, nustatyta siekiant atkurti anksčiau buvusią padėtį (30). Šiuo atžvilgiu Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad šis tikslas laikomas pasiektu tada, kai pagalbos gavėjas neteisėtą pagalbą grąžina ir taip praranda pranašumą, turėtą rinkoje konkurentų atžvilgiu, ir atkuriama prieš pagalbos suteikimą buvusi padėtis (31).

| (125) | Pagal šią teismo praktiką Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (32) 14 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „[j]eigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo <...>“. |
| --- | --- |

(125)

Pagal šią teismo praktiką Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (32) 14 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „[j]eigu esant neteisėtai pagalbai priimami neigiami sprendimai, Komisija nusprendžia, kad suinteresuotoji valstybė narė turi imtis visų priemonių, kurios būtinos, kad pagalba būtų išieškota iš gavėjo <...>“.

| (126) | Tad atsižvelgiant į tai, kad Komisija nebuvo informuota nei apie vieną nagrinėjamą priemonę, tokiu būdu pažeidžiant Sutarties 108 straipsnį, ir todėl šios priemonės laikytinos neteisėta ir nesuderinama pagalba, kuri turi būti susigrąžinta tam, kad būtų atkurta rinkoje iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis. Pagalba turi būti susigrąžinta nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjui buvo suteiktas pranašumas, t. y. kai pagalbos gavėjas ja galėjo disponuoti, ir jis privalo mokėti susigrąžinimo palūkanas, kol pagalba bus faktiškai susigrąžinta. |
| --- | --- |

(126)

Tad atsižvelgiant į tai, kad Komisija nebuvo informuota nei apie vieną nagrinėjamą priemonę, tokiu būdu pažeidžiant Sutarties 108 straipsnį, ir todėl šios priemonės laikytinos neteisėta ir nesuderinama pagalba, kuri turi būti susigrąžinta tam, kad būtų atkurta rinkoje iki pagalbos suteikimo buvusi padėtis. Pagalba turi būti susigrąžinta nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjui buvo suteiktas pranašumas, t. y. kai pagalbos gavėjas ja galėjo disponuoti, ir jis privalo mokėti susigrąžinimo palūkanas, kol pagalba bus faktiškai susigrąžinta.

5.   IŠVADA

| (127) | 1 ir 5 priemonės nelaikytinos valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(127)

1 ir 5 priemonės nelaikytinos valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (128) | Pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, Graikija neteisėtai įgyvendino 2, 3, 4 ir 6 priemones. |
| --- | --- |

(128)

Pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, Graikija neteisėtai įgyvendino 2, 3, 4 ir 6 priemones.

| (129) | Visų pirma 2, 4 ir 6 priemonės (2008, 2010 ir 2011 m. valstybės garantijos), kurios buvo taikomos bendrovei „Larco“, yra laikytinos valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir yra nesuderinamos su vidaus rinka, nes nebuvo tenkinamos atitinkamos Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių sąlygos, taip pat nebuvo nustatyta kitų suderinamumo pagrindų. |
| --- | --- |

(129)

Visų pirma 2, 4 ir 6 priemonės (2008, 2010 ir 2011 m. valstybės garantijos), kurios buvo taikomos bendrovei „Larco“, yra laikytinos valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir yra nesuderinamos su vidaus rinka, nes nebuvo tenkinamos atitinkamos Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių sąlygos, taip pat nebuvo nustatyta kitų suderinamumo pagrindų.

| (130) | Be to, 3 priemonė (valstybės dalyvavimas 2009 m. didinant bendrovės „Larco“ kapitalą) irgi laikytina valstybės pagalba, nesuderinama su Sutartimi, nes nebuvo tenkinamos atitinkamos Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių sąlygos, taip pat nebuvo nustatyta kitų suderinamumo pagrindų. |
| --- | --- |

(130)

Be to, 3 priemonė (valstybės dalyvavimas 2009 m. didinant bendrovės „Larco“ kapitalą) irgi laikytina valstybės pagalba, nesuderinama su Sutartimi, nes nebuvo tenkinamos atitinkamos Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių sąlygos, taip pat nebuvo nustatyta kitų suderinamumo pagrindų.

| (131) | Komisija pažymi, kad Graikija sutiko, jog šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba. |
| --- | --- |

(131)

Komisija pažymi, kad Graikija sutiko, jog šis sprendimas būtų priimtas anglų kalba.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Skolos Finansų ministerijai nesusigrąžinimas ir garantijos raštai vietoje papildomo mokesčio sumokėjimo 2010 m., kuriuos Graikija suteikė bendrovei „Larco“, nėra laikytini valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią sudaro 135 820 824,35 EUR valstybės garantijų, 2008, 2010 ir 2011 m. suteiktų bendrovei „Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.“, ir valstybės dalyvavimas 2009 m. didinant bendrovės kapitalą, ir kurią Graikija neteisėtai suteikė pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, yra nesuderinama su vidaus rinka.

3 straipsnis

1.   Graikija turi susigrąžinti 2 straipsnyje nurodytą nesuderinamą pagalbą iš jos gavėjo.

2.   Susigrąžinamoms sumoms skaičiuojamos palūkanos už laikotarpį nuo jų perdavimo pagalbos gavėjams disponuoti dienos iki susigrąžinimo dienos.

3.   Palūkanos skaičiuojamos bendrai sumai pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (33) su pakeitimais V skyrių.

4.   Graikija turi nurodyti tikslią (-ias) datą (-as), kada valstybė prisidėjo prie 2009 m. akcinio kapitalo didinimo, kuris yra laikomas 3 priemone.

5.   Graikija nutraukia visus nebaigtus 2 straipsnyje nurodytos pagalbos mokėjimus nuo šio sprendimo priėmimo dienos.

4 straipsnis

1.   2 straipsnyje nurodyta pagalba turi būti susigrąžinta nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Graikija užtikrina, kad šis sprendimas bus įgyvendintas per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos.

5 straipsnis

1.   Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Graikija pateikia Komisijai šią informaciją:

| a) | visą iš pagalbos gavėjo susigrąžintiną sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas); |
| --- | --- |

a)

visą iš pagalbos gavėjo susigrąžintiną sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas);

| b) | išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti, aprašymą; |
| --- | --- |

b)

išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įgyvendinti, aprašymą;

| c) | dokumentus, įrodančius, kad gavėjui buvo nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, įrodančius, kad gavėjui buvo nurodyta grąžinti pagalbą.

2.   Graikija nuolat praneša Komisijai apie pažangą, padarytą įgyvendinant nacionalines priemones, kurių buvo imtasi 2 straipsnyje nurodytai pagalbai susigrąžinti, kol ji bus visa susigrąžinta. Komisijai paprašius, Graikija nedelsdama pateikia informaciją apie priemones, kurių jau imtasi ir kurių ketinama imtis šiam sprendimui įgyvendinti. Ji taip pat teikia išsamią informaciją apie pagalbos sumas ir palūkanas, jau susigrąžintas iš gavėjo.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. kovo 27 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 136, 2013 5 15, p. 27.

1

(2)  Žr. Graikijos antroji ekonominio koregavimo programa – pirmoji peržiūra, 2012 m. gruodžio mėn., http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp123_en.pdf.

2

Graikijos antroji ekonominio koregavimo programa – pirmoji peržiūra, 2012 m. gruodžio mėn.

(3)  Graikijos Respublikos turto valdymo fondas (GRTVF) – tai S.A. subjektas, įsteigtas 2011 m. liepos 1 d. privatizavimo procesui administruoti.

3

(4)  Plg. 1 išnašą.

4

(5)  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžties (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

5

(6)  2004 m. ji sudarė 10,3 mln. EUR ir palaipsniui augo, o 2011 m. pasiekė 13,5 mln. EUR.

6

(7)  PPC: 2004 m. – 39 mln. EUR, 2011 m. – nulis; ankstesnė bendrovė „Larco“: 2007 m. – 48,3 mln. EUR, 2011 m. – 43,8 mln. EUR.

7

(8)  Aiškinamojo rašto 24 pastaba „Dalyvavimas susijusiose bendrovėse“

8

(9)  Vėliau Graikijos institucijos paaiškino, kad minėta priemonė yra susijusi su papildomu mokesčiu, ne su mokestine bauda. Todėl 5 priemonė yra laikytina papildomu mokesčiu, o ne mokestine bauda, kaip klaidingai nurodyta 2013 m. kovo 6 d. sprendime.

9

(10)  Graikijos pajamų apmokestinimo kodekso įstatymo Nr. 2238/1994 (Oficialusis leidinys FEK A/151/16.9.94), 74 straipsnio 9 dalis.

10

(11)  Komisijos komunikatas „Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti“ (OL C 244, 2004 10 1, p. 2).

11

(12)  Komisijos pranešimas dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (OL C 155, 2008 6 20, p. 10).

12

(13)  Ankstesnės bendrovės „Larco“ teigimu, ši suma atitinka palūkanas, sukauptas už 1998 m. susitarime pripažintą pagrindinę sumą.

13

(14)  Administracinio proceso kodekso 200–205 straipsniai.

14

(15)  Bendrijos laikinoji valstybės pagalbos priemonių sistema siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis (OL C 83, 2009 4 7, p. 1).

15

(16)  Nr. 308/2009, priimta 2009 m. birželio 30 d.

16

(17)  Duomenis pateikė GRTVF.

17

(18)  2010 m. kovo 3 d. Sprendimo Freistaat Sachsen, MB Immobilien ir MB System prieš Komisiją, T-102/07 ir T-120/07, Rink. p. II-585, 106 punktas.

18

Freistaat Sachsen, MB Immobilien ir MB System prieš Komisiją,

(19)  Komisijos sprendimas byloje C 38/2007 Arbel Fauvet Rail (OL L 238, 2008 9 5, p. 27), Komisijos sprendimas byloje C 27/2010 United Textiles (OL L 279, 2012 10 12, p. 30).

19

Arbel Fauvet Rail

United Textiles

(20)  Graikijos įstatymo Nr. 2190/1920 47 straipsnyje numatyta, kad tuo atveju, kai bendrovės nuosavas kapitalas sudaro mažiau nei 50 % jos akcinio kapitalo, bendrovės akcininkai turi nuspręsti (per 6 mėnesius nuo atitinkamų finansinių metų pabaigos) bendrovę likviduoti arba taikyti kitas priemones.

20

(21)  Žr., pvz., 1991 m. kovo 21 d. Sprendimą Italija prieš Komisiją („ALFA Romeo“), C-305/89, Rink. p. I-1603, 18 ir 19 punktus; 1998 m. balandžio 30 d. Sprendimo Cityflyer Express prieš Komisiją, T-16/96, Rink. p. II-757, 51 punktą; 1999 m. sausio 21 d. Sprendimą Neue Maxhütte Stahlwerke ir Lech-Stahlwerke prieš Komisiją, T-129/95, T-2/96 ir T-97/96, Rink. p. II-17, 104 punktą; 2012 m. vasario 28 d. Sprendimo Land Burgenland ir Austrija prieš Komisiją, T-268/08 ir T-281/08, Rink. p. II-0000, 48 punktą.

21

Italija prieš Komisiją (

ALFA Romeo

)

Cityflyer Express prieš Komisiją

Neue Maxhütte Stahlwerke ir Lech-Stahlwerke prieš Komisiją

Land Burgenland ir Austrija prieš Komisiją

(22)  Graikijos Respublikos oficialusis leidinys Nr. FEK Α-107.

22

(23)  Šaltiniai: 2006–2010 m. Europos mineralų pramonės statistiniai duomenys, Britanijos geologijos tarnyba, http://www.bgs.ac.uk/; taip pat „Nickel Institute“, http://www.nickelinstitute.org.

23

(24)  Šaltinis: 2006–2010 m. Europos mineralų pramonės statistiniai duomenys, Britanijos geologijos tarnyba, http://www.bgs.ac.uk/.

24

(25)  2012 m. rugsėjo 11 d. Sprendimo Corsica Ferries prieš Komisiją, T-565/08, 122 punktas.

25

Corsica Ferries prieš Komisiją

(26)  2013 m. kovo 19 d. Sprendimas Bouygues SA, Bouygues Télécom SA prieš Komisiją, C-399/10 P ir C-401/10 P, ir 1998 m. rugsėjo 15 d. Sprendimo BP Chemicals prieš Komisiją, T-11/95, 171 punktas.

26

Bouygues SA, Bouygues Télécom SA prieš Komisiją

BP Chemicals prieš Komisiją

(27)  Pagal Finansų ministerijos dokumentą Nr. Οικ2/27694/0025.

27

(28)  1993 m. balandžio 28 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-364/90, Rink. p. I-2097, 20 punktas.

28

Italija prieš Komisiją

(29)  Žr. 1973 m. liepos 12 d. Sprendimo Komisija prieš Vokietiją, C-70/72, Rink. p. 813, 13 punktą.

29

Komisija prieš Vokietiją

(30)  Žr. 1994 m. rugsėjo 14 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-278/92, C-279/92 ir C-280/92, Rink. p. I-4103, 75 punktą.

30

Ispanija prieš Komisiją,

(31)  Žr. 1999 m. birželio 17 d. Sprendimo Belgija prieš Komisiją, C-75/97, Rink. p. I-030671, 64 ir 65 punktus.

31

Belgija prieš Komisiją

(32)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

32

(33)  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

33

---

PRIEDAS

INFORMACIJA APIE GAUTAS, SUSIGRĄŽINTINAS IR JAU SUSIGRĄŽINTAS PAGALBOS SUMAS

| Pagalbos gavėjas – priemonė | Bendra gautos pagalbos suma | Bendra susigrąžintinos pagalbos suma
  (Pagrindinė suma) | Bendra jau grąžinta suma |
| --- | --- | --- | --- |
| Pagrindinė suma | Palūkanos |
| „Larco“ – 2 priemonė | 30 000 000 | 30 000 000 | 0 | 0 |
| „Larco“ – 3 priemonė | 44 999 999,40 | 44 999 999,40 | 0 | 0 |
| „Larco“ – 4 priemonė | 10 820 824,95 | 10 820 824,95 | 0 | 0 |
| „Larco“ – 6 priemonė | 50 000 000 | 50 000 000 | 0 | 0 |

Pagalbos gavėjas – priemonė

Bendra gautos pagalbos suma

Bendra susigrąžintinos pagalbos suma

(Pagrindinė suma)

Bendra jau grąžinta suma

Pagrindinė suma

Palūkanos

„Larco“ – 2 priemonė

30 000 000

30 000 000

0

0

„Larco“ – 3 priemonė

44 999 999,40

44 999 999,40

0

0

„Larco“ – 4 priemonė

10 820 824,95

10 820 824,95

0

0

„Larco“ – 6 priemonė

50 000 000

50 000 000

0

0

---

Klaidų ištaisymas

| 28.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 254/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 254/39

---

2014 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 866/2014, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1223/2009 dėl kosmetikos gaminių III, V ir VI priedai, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 238, 2014 m. rugpjūčio 9 d.
  )

5 puslapyje reglamento priedas pakeičiamas taip:

„PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 III, V ir VI priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | III priede įterpiami šie 286 ir 287 įrašai: | Medžiagos identifikacija | Sąlygos | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nuorodos numeris | Cheminis pavadinimas (INN) | Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas | CAS numeris | EB numeris | Gaminio rūšis, kūno dalys | Didžiausia koncentracija gatavame preparate | Kita | Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „286 | C16-alkiltrimetilamonio chloridas | Cetrimonium chloride (1) | 112–02–7 | 203–928–6 | a) | nuplaunami plaukų priežiūros gaminiai |

1)

III priede įterpiami šie 286 ir 287 įrašai:

Medžiagos identifikacija

Sąlygos

Nuorodos numeris

Cheminis pavadinimas (INN)

Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas

CAS numeris

EB numeris

Gaminio rūšis, kūno dalys

Didžiausia koncentracija gatavame preparate

Kita

Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„286

C16-alkiltrimetilamonio chloridas

Cetrimonium chloride (1)

112–02–7

203–928–6

a)

nuplaunami plaukų priežiūros gaminiai

| a) | 2,5 % atskiroms cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido koncentracijoms arba jų atskirų koncentracijų bendrajam kiekiui |
| --- | --- |

a)

2,5 % atskiroms cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido koncentracijoms arba jų atskirų koncentracijų bendrajam kiekiui

Kitais tikslais nei sustabdyti mikroorganizmų dauginimąsi tokiuose gaminiuose. Tikslas turi būti akivaizdžiai matomas iš gaminių pateikimo.

C18-alkiltrimetilamonio chloridas

Steartrimonium chloride (1)

112–03–8

203–929–1

| b) | nenuplaunami plaukų priežiūros gaminiai |
| --- | --- |

b)

nenuplaunami plaukų priežiūros gaminiai

| b) | 1,0 % atskiroms cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido koncentracijoms arba jų atskirų koncentracijų bendrajam kiekiui |
| --- | --- |

b)

1,0 % atskiroms cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido koncentracijoms arba jų atskirų koncentracijų bendrajam kiekiui

| c) | nenuplaunami veido priežiūros gaminiai |
| --- | --- |

c)

nenuplaunami veido priežiūros gaminiai

| c) | 0,5 % atskiroms cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido koncentracijoms arba jų atskirų koncentracijų bendrajam kiekiui |
| --- | --- |

c)

0,5 % atskiroms cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido koncentracijoms arba jų atskirų koncentracijų bendrajam kiekiui

287

C22-alkiltrimetilamonio chloridas (1)

Behentrimonium chloride (1)

17301–53–0

241–327–0

| a) | nuplaunami plaukų priežiūros gaminiai |
| --- | --- |

a)

nuplaunami plaukų priežiūros gaminiai

| a) | 5,0 % atskirai behentrimonio chlorido koncentracijai arba atskirų cetrimonio chlorido, steartrimonio chlorido ir behentrimonio chlorido koncentracijų bendrajam kiekiui, atsižvelgiant į atitinkamą didžiausią cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido bendrojo kiekio koncentraciją, nustatytą 286 įraše. |
| --- | --- |

a)

5,0 % atskirai behentrimonio chlorido koncentracijai arba atskirų cetrimonio chlorido, steartrimonio chlorido ir behentrimonio chlorido koncentracijų bendrajam kiekiui, atsižvelgiant į atitinkamą didžiausią cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido bendrojo kiekio koncentraciją, nustatytą 286 įraše.

Kitais tikslais nei sustabdyti mikroorganizmų dauginimąsi tokiuose gaminiuose. Tikslas turi būti akivaizdžiai matomas iš gaminių pateikimo.

| b) | nenuplaunami plaukų priežiūros gaminiai |
| --- | --- |

b)

nenuplaunami plaukų priežiūros gaminiai

| b) | 3,0 % atskirai behentrimonio chlorido koncentracijai arba atskirų cetrimonio chlorido, steartrimonio chlorido ir behentrimonio chlorido koncentracijų bendrajam kiekiui, atsižvelgiant į atitinkamą didžiausią cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido bendrojo kiekio koncentraciją, nustatytą 286 įraše. |
| --- | --- |

b)

3,0 % atskirai behentrimonio chlorido koncentracijai arba atskirų cetrimonio chlorido, steartrimonio chlorido ir behentrimonio chlorido koncentracijų bendrajam kiekiui, atsižvelgiant į atitinkamą didžiausią cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido bendrojo kiekio koncentraciją, nustatytą 286 įraše.

| c) | nenuplaunami veido priežiūros gaminiai |
| --- | --- |

c)

nenuplaunami veido priežiūros gaminiai

| c) | 3,0 % atskirai behentrimonio chlorido koncentracijai arba atskirų cetrimonio chlorido, steartrimonio chlorido ir behentrimonio chlorido koncentracijų bendrajam kiekiui, atsižvelgiant į atitinkamą didžiausią cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido bendrojo kiekio koncentraciją, nustatytą 286 įraše. |
| --- | --- |

c)

3,0 % atskirai behentrimonio chlorido koncentracijai arba atskirų cetrimonio chlorido, steartrimonio chlorido ir behentrimonio chlorido koncentracijų bendrajam kiekiui, atsižvelgiant į atitinkamą didžiausią cetrimonio chlorido ir steartrimonio chlorido bendrojo kiekio koncentraciją, nustatytą 286 įraše.

| 2) | V priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 44 įrašas pakeičiamas taip: | Medžiagos identifikacija | Sąlygos | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nuorodos numeris | Cheminis pavadinimas (INN) | Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas | CAS numeris | EB numeris | Gaminio rūšis, kūno dalys | Didžiausia koncentracija gatavame preparate | Kita | Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „44 | Alkil(C 12–22) trimetilamonio bromidas ir chloridas | Behentrimonium chloride (2), | 17301–53–0, | 241–327–0, | | 0,1 % | | |
| cetrimonium bromide, | 57–09–0, | 200–311–3, |
| cetrimonium chloride (3), | 112–02–7, | 203–928–6, |
| laurtrimonium bromide, | 1119–94–4, | 214–290–3, |
| laurtrimonium chloride, | 112–00–5, | 203–927–0, |
| steartrimonium bromide, | 1120–02–1, | 214–294–5, |
| steartrimonium chloride (3) | 112–03–8 | 203–929–1 |

2)

V priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

44 įrašas pakeičiamas taip:

Medžiagos identifikacija

Sąlygos

Nuorodos numeris

Cheminis pavadinimas (INN)

Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas

CAS numeris

EB numeris

Gaminio rūšis, kūno dalys

Didžiausia koncentracija gatavame preparate

Kita

Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„44

Alkil(C 12–22) trimetilamonio bromidas ir chloridas

Behentrimonium chloride (2),

17301–53–0,

241–327–0,

0,1 %

cetrimonium bromide,

57–09–0,

200–311–3,

cetrimonium chloride (3),

112–02–7,

203–928–6,

laurtrimonium bromide,

1119–94–4,

214–290–3,

laurtrimonium chloride,

112–00–5,

203–927–0,

steartrimonium bromide,

1120–02–1,

214–294–5,

steartrimonium chloride (3)

112–03–8

203–929–1

| b) | pridedamas 59 įrašas: | Medžiagos identifikacija | Sąlygos | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nuorodos numeris | Cheminis pavadinimas (INN) | Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas | CAS numeris | EB numeris | Gaminio rūšis, kūno dalys | Didžiausia koncentracija gatavame preparate | Kita | Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „59 | 1,2,3-propantrikarboksirūgštis, 2-hidroksi-, monohidratas ir 1,2,3-propantrikarboksirūgštis, 2-hidroksi-, sidabro1+) druska, monohidratas | Citric acid (ir) Silver citrate | — | 460–890–5 | | 0,2 % (atitinka 0,0024 % sidabro) | Nenaudoti burnos priežiūros ir akims skirtuose gaminiuose“ | |

b)

pridedamas 59 įrašas:

Medžiagos identifikacija

Sąlygos

Nuorodos numeris

Cheminis pavadinimas (INN)

Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas

CAS numeris

EB numeris

Gaminio rūšis, kūno dalys

Didžiausia koncentracija gatavame preparate

Kita

Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„59

1,2,3-propantrikarboksirūgštis, 2-hidroksi-, monohidratas ir 1,2,3-propantrikarboksirūgštis, 2-hidroksi-, sidabro1+) druska, monohidratas

Citric acid (ir) Silver citrate

—

460–890–5

0,2 % (atitinka 0,0024 % sidabro)

Nenaudoti burnos priežiūros ir akims skirtuose gaminiuose“

| 3) | VI priede pridedamas 29 įrašas: | Medžiagos identifikacija | Sąlygos | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nuorodos numeris | Cheminis pavadinimas (INN) | Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas | CAS numeris | EB numeris | Gaminio rūšis, kūno dalys | Didžiausia koncentracija gatavame preparate | Kita | Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| „29 | 1,3,5-Triazine, 2,4,6-tris[1,1′-bifenil]-4-il-, įskaitant kaip nanomedžiagą | Tris-biphenyl triazine
  Tris-biphenyl triazine (nano) | 31274–51–8 | — | | 10 % | Nenaudoti purškiamuose gaminiuose.
  Leidžiama naudoti tik nanomedžiagas, kurioms būdingos tokios savybės:






  — | vidutinis pradinis dalelių skersmuo > 80 nm; |

3)

VI priede pridedamas 29 įrašas:

Medžiagos identifikacija

Sąlygos

Nuorodos numeris

Cheminis pavadinimas (INN)

Bendrųjų ingredientų glosarijaus pavadinimas

CAS numeris

EB numeris

Gaminio rūšis, kūno dalys

Didžiausia koncentracija gatavame preparate

Kita

Naudojimo sąlygos ir įspėjimų formuluotė

a

b

c

d

e

f

g

h

i

„29

1,3,5-Triazine, 2,4,6-tris[1,1′-bifenil]-4-il-, įskaitant kaip nanomedžiagą

Tris-biphenyl triazine

Tris-biphenyl triazine (nano)

31274–51–8

—

10 %

Nenaudoti purškiamuose gaminiuose.

Leidžiama naudoti tik nanomedžiagas, kurioms būdingos tokios savybės:

—

vidutinis pradinis dalelių skersmuo > 80 nm;

| — | grynumas ≥ 98 %; |
| --- | --- |

—

grynumas ≥ 98 %;

| — | nepadengtos““ |
| --- | --- |

—

nepadengtos““

---

(1)  Jei naudojama kaip konservantas, žr. V priedo įrašą Nr. 44.“

1

(2)  Naudojant ne kaip konservantą, žr. III priedo Nr. 287.

2

(3)  Naudojant ne kaip konservantą, žr. III priedo Nr. 286.“

3

---

| 28.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 254/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 254/43

---

2014 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 847/2014 dėl leidimo naudoti DL-selenometioniną kaip visų rūšių gyvūnų pašarų priedą klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 232, 2014 m. rugpjūčio 5 d.
  )

12 puslapis, priedas, lentelės skiltyje „Kitos nuostatos“ 6 punktas:

yra:

| „6. | Organinio seleno papildo kiekis: 0,20“ |
| --- | --- |

„6.

Organinio seleno papildo kiekis: 0,20“

turi būti:

| „6. | Organinio seleno papildo kiekis:
  0,20 mg Se/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %.“ |
| --- | --- |

„6.

Organinio seleno papildo kiekis:

0,20 mg Se/kg visaverčio pašaro, kurio drėgnis yra 12 %.“

---