# Euroopa Liidu C 327/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 327 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide3. oktoober 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 327

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide3. oktoober 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 327/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7532 – Interseroh / ALSO Deutschland / ALSO Bringback) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 327/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7743 – Trailstone/E2M) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 327/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7703 – PontMeyer/DBS) (
  1
  ) | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2015/C 327/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7532 – Interseroh / ALSO Deutschland / ALSO Bringback) (
  1
  )

1

1

2015/C 327/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7743 – Trailstone/E2M) (
  1
  )

1

1

2015/C 327/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.7703 – PontMeyer/DBS) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 327/04 | Euro vahetuskurss | 3 |
| 2015/C 327/05 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 4 |
| 2015/C 327/06 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 5 |
| 2015/C 327/07 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 6 |
| 2015/C 327/08 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2015/C 327/04

Euro vahetuskurss

3

2015/C 327/05

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

4

2015/C 327/06

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

5

2015/C 327/07

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

6

2015/C 327/08

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

7

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 327/09 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7677 – OBI / ettevõtja bauMax teatavad varad) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 8 |
| 2015/C 327/10 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7785 – Triton / Imtech Nordic) (
  1
  ) | 9 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 327/11 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 10 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2015/C 327/09

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7677 – OBI / ettevõtja bauMax teatavad varad) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

8

2015/C 327/10

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7785 – Triton / Imtech Nordic) (
  1
  )

1

9

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2015/C 327/11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

10

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 3.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7532 – Interseroh / ALSO Deutschland / ALSO Bringback)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 327/01)

29. septembril 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7532 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7532 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 3.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7743 – Trailstone/E2M)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 327/02)

30. septembril 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7743 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7743 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 3.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.7703 – PontMeyer/DBS)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 327/03)

20. augustil 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7703 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7703 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 3.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/3

---

Euro vahetuskurss (1)

2. oktoober 2015

(2015/C 327/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1160 |
| JPY | Jaapani jeen | 134,24 |
| DKK | Taani kroon | 7,4598 |
| GBP | Inglise nael | 0,73580 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3412 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0923 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,4125 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,163 |
| HUF | Ungari forint | 312,97 |
| PLN | Poola zlott | 4,2452 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4138 |
| TRY | Türgi liir | 3,3774 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5870 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4775 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6491 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7409 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5996 |
| KRW | Korea vonn | 1 318,86 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,5101 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,0945 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6390 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 350,64 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9271 |
| PHP | Filipiini peeso | 52,153 |
| RUB | Vene rubla | 74,0858 |
| THB | Tai baat | 40,846 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,4680 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,8107 |
| INR | India ruupia | 73,1120 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1160

JPY

Jaapani jeen

134,24

DKK

Taani kroon

7,4598

GBP

Inglise nael

0,73580

SEK

Rootsi kroon

9,3412

CHF

Šveitsi frank

1,0923

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,4125

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,163

HUF

Ungari forint

312,97

PLN

Poola zlott

4,2452

RON

Rumeenia leu

4,4138

TRY

Türgi liir

3,3774

AUD

Austraalia dollar

1,5870

CAD

Kanada dollar

1,4775

HKD

Hongkongi dollar

8,6491

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7409

SGD

Singapuri dollar

1,5996

KRW

Korea vonn

1 318,86

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,5101

CNY

Hiina jüaan

7,0945

HRK

Horvaatia kuna

7,6390

IDR

Indoneesia ruupia

16 350,64

MYR

Malaisia ringit

4,9271

PHP

Filipiini peeso

52,153

RUB

Vene rubla

74,0858

THB

Tai baat

40,846

BRL

Brasiilia reaal

4,4680

MXN

Mehhiko peeso

18,8107

INR

India ruupia

73,1120

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 3.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/4

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2015/C 327/05)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte, eelkõige tingimusel, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Euroala rahandusministrid otsustasid, et euroala liikmesriigid mündivad ELi lipu 30. aastapäeva tähistamiseks ühise rahvusliku küljega 2-eurose mälestusmündi. Võidukujunduse valisid avaliku veebihääletuse käigus välja euroala elanikud. Oma hääl oli võimalik anda viiele kujundusele, mille asjatundjatest koosnev žürii oli Euroopa rahapajade vahelisel kujunduskonkursil eelnevalt välja valinud. Võidutöö autor on Kreeka keskpanga kutseline kujundaja Georgios Stamatopoulos.

Käibele laskev riik
  : Austria

Motiiv
  : ELi lipu 30. aastapäev

Kujunduse kirjeldus
  : mündil on kujutatud ELi lippu kui sümbolit, mis ühendab rahvaid ja kultuure, kellel on ühesugune kujutlus paremast ühisest tulevikust ja ühised ideaalid. Kaksteist tähte, mille ümber on inimkujutised, sümboliseerivad uue Euroopa sündi. Üleval paremal on poolkaares käibele laskva riigi nimi „REPUBLIK ÖSTERREICH” ja aastaarvud „1985–2015”. All paremal on kunstniku (Georgios Stamatopoulos) nimetähed.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  :

Käibelelaskmise aeg
  : 2015. aasta 4. kvartal

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 3.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/5

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2015/C 327/06)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte, eelkõige tingimusel, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

ELi lipu 30. aastapäeva tähistamiseks otsustasid euroala rahandusministrid, et euroalasse kuuluvad liikmesriigid mündivad 2-eurose mälestusmündi, kasutades liikmesriiki tähistava külje puhul ühist kujundust. Võidukujunduse valisid avaliku veebihääletuse käigus välja euroala elanikud. Oma hääl oli võimalik anda viiele kujundusele, mille professionaalne žürii oli Euroopa rahapajade vahelisel kujunduskonkursil eelnevalt välja valinud. Võidutöö autor on Kreeka keskpanga kutseline kujundaja Georgios Stamatopoulos.

Käibele laskev riik
  : Belgia

Motiiv
  : ELi lipu 30. aastapäev

Kujunduse kirjeldus
  : mündil on kujutatud ELi lippu kui sümbolit, mis ühendab rahvaid ja kultuure, kellel on ühine eesmärk liikuda parema ühise tuleviku poole. Kaksteist tähte, mille ümber on inimkujutised, sümboliseerivad uue Euroopa sündi. Üleval paremal on poolkaares käibele laskva riigi nimi kolmes riigikeeles „BELGIE-BELGIQUE-BELGIEN” ja aastaarvud „1985–2015”. Paremas servas lipu ja aastaarvude vahel on rahapaja juhataja tunnus ja rahapaja tunnus – kiivriga peaingel Miikaeli pea profiilis. All paremal on kunstniku (Georgios Stamatopoulos) nimetähed.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  :

Käibele laskmise aeg
  : 2015. aasta november.

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus euro käibemüntide rahvuslikke külgi ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 3.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/6

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2015/C 327/07)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte, eelkõige tingimusel, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

ELi lipu 30. aastapäeva tähistamiseks otsustasid euroala rahandusministrid, et euroalasse kuuluvad liikmesriigid mündivad 2-eurose mälestusmündi, kasutades rahvuslikul küljel ühist kujundust. Võidukujunduse valisid avaliku veebihääletuse käigus välja euroala elanikud. Oma hääl oli võimalik anda viiele kujundusele, mille professionaalne žürii oli Euroopa rahapajade vahelisel kujunduskonkursil eelnevalt välja valinud. Võidutöö autor on Kreeka keskpanga kutseline kujundaja Georgios Stamatopoulos.

Käibele laskev riik
  : Iirimaa

Motiiv
  : ELi lipu 30. aastapäev

Kujunduse kirjeldus
  : mündil on kujutatud ELi lippu kui sümbolit, mis ühendab rahvaid ja kultuure, kellel on ühine eesmärk liikuda parema ühise tuleviku poole. Kaksteist tähte, mille ümber on inimkujutised, sümboliseerivad uue Euroopa sündi. Ülal paremal on poolkaares käibele laskva riigi nimi „éiRe” ja aastaarvud „1985–2015”. All paremal on kunstniku (Georgios Stamatopoulos) nimetähed.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  :

Käibelelaskmise aeg
  : oktoober 2015

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus euro käibemüntide rahvuslikke külgi ja selliste müntide emiteerimist käsitlevate ühiste suuniste kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 3.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/7

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2015/C 327/08)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibele laskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Läti

Motiiv
  : ohustatud liik – must-toonekurg

Kujunduse kirjeldus
  : mündil on kujutatud must-toonekurge (Ciconia nigra), mida peetakse üheks Euroopa looduskaitse sümboliks. 2005. aastal võeti Lätis vastu must-toonekure kaitse kava. Kujunduse allosas on käibele laskva riigi nimi „LATVIJA” ja selle all käibele laskmise aasta „2015”.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  :

Käibele laskmise aeg
  : oktoober 2015

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.7677 – OBI / ettevõtja bauMax teatavad varad)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 327/09)

| 1. | 25. septembril 2015 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja OBI Group Holding SE & Co. KGaA (edaspidi „OBI”, Saksamaa) ja selle tütarettevõtjad, mis kuuluvad kontserni Tengelmann (Saksamaa), omandavad osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja bauMax AG (Austria) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

25. septembril 2015 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja OBI Group Holding SE & Co. KGaA (edaspidi „OBI”, Saksamaa) ja selle tütarettevõtjad, mis kuuluvad kontserni Tengelmann (Saksamaa), omandavad osalise kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja bauMax AG (Austria) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   OBI: käitab ehitusvaldkonna jaekauplusi ja haldab nende frantsiisisüsteemi mitmes Euroopa riigis ja Venemaal;
  —   ettevõtja bauMax AG omandatav osa: käitab ehitusvaldkonna jaekauplusi Austrias, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias ja Sloveenias. Vastavalt ühinemismääruse artikli 4 lõikele 4 andis Euroopa Komisjon 4. augustil 2015 õiguse hinnata tehingu mõju asjaomastele turgudele Austria konkurentsiametile. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   OBI: käitab ehitusvaldkonna jaekauplusi ja haldab nende frantsiisisüsteemi mitmes Euroopa riigis ja Venemaal;

—   ettevõtja bauMax AG omandatav osa: käitab ehitusvaldkonna jaekauplusi Austrias, Tšehhi Vabariigis, Slovakkias ja Sloveenias. Vastavalt ühinemismääruse artikli 4 lõikele 4 andis Euroopa Komisjon 4. augustil 2015 õiguse hinnata tehingu mõju asjaomastele turgudele Austria konkurentsiametile.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronpostiga (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7677 – OBI / ettevõtja bauMax teatavad varad):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronpostiga (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või posti teel järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7677 – OBI / ettevõtja bauMax teatavad varad):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

| 3.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.7785 – Triton / Imtech Nordic)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 327/10)

| 1. | 25. septembril 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Triton Managers IV Limited ja TFF IV Limited gruppi Triton („Triton”, Kanalisaared) kuuluva ettevõtja Triton Fund IV täisosanikena omandavad täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses grupi Imtech Nordic Group NV (Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

25. septembril 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Triton Managers IV Limited ja TFF IV Limited gruppi Triton („Triton”, Kanalisaared) kuuluva ettevõtja Triton Fund IV täisosanikena omandavad täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses grupi Imtech Nordic Group NV (Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Triton: investeeringud keskmise suurusega ettevõtjatesse, kelle peakorterid on Põhja-Euroopas, eelkõige Austrias, Saksamaal, Šveitsis ja Põhjamaades;
  —   Imtech Nordic Group: elektri-, kütte-, ventilatsiooni- ja kanalisatsioonisüsteemide paigaldamise ja haldamise/hoolduse tehnilised lahendused Soomes, Norras ja Rootsis. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Triton: investeeringud keskmise suurusega ettevõtjatesse, kelle peakorterid on Põhja-Euroopas, eelkõige Austrias, Saksamaal, Šveitsis ja Põhjamaades;

—   Imtech Nordic Group: elektri-, kütte-, ventilatsiooni- ja kanalisatsioonisüsteemide paigaldamise ja haldamise/hoolduse tehnilised lahendused Soomes, Norras ja Rootsis.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7785 – Triton / Imtech Nordic):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7785 – Triton / Imtech Nordic):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 3.10.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/10 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/10

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 327/11)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„ABRICOTS ROUGES DU ROUSSILLON”

ELi nr: FR-PDO-0005-01328 – 15.4.2015

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Abricots rouges du Roussillon”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Abricots rouges du Roussillon” tähistatakse värskeid aprikoose, mis kuuluvad sortidesse

| — | „Rouge du Roussillon” (populatsioonisort ja kloon A157); |
| --- | --- |

—

„Rouge du Roussillon” (populatsioonisort ja kloon A157);

| — | „Aviéra”; |
| --- | --- |

—

„Aviéra”;

| — | „Royal Roussillon”; |
| --- | --- |

—

„Royal Roussillon”;

| — | „Avikandi”. |
| --- | --- |

—

„Avikandi”.

Kõnealustele aprikoosidele on iseloomulik tumeoranž värvus, milles on erkpunased täpikesed, ning suurus väikesest keskmiseni, läbimõõduga vahemikus 35–55 mm. Aprikoosid on magusa maitsega ning nende suhkrusisaldus on üle 12 Brixi kraadi. Viljade tekstuur on pehme, mahlakas ja suussulav. Happesust on vähe ja neil on värskele viljale (virsik/nektariin) ja aprikoosimahlale omane tugev lõhn.

Koristamist alustatakse, kui viljad on valminud, tehes selle kindlaks kahe kriteeriumi alusel, milleks on vilja keskosa värvus ja viljal oleva triibu värvus.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid toimuvad määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Aprikoosid pakendatakse tootmispiirkonnas.

Värskete viljade turustamisel kasutatakse pakendamiseks jäiga põhja ja külgedega kuni viis kilogrammi mahutavaid pakendeid ning töötlemiseks ettenähtud aprikooside puhul 25 kilogrammi mahutavaid pakendeid.

Tootmispiirkonnas pakendamise nõude eesmärk on toote omadusi võimalikult hästi säilitada, arvestades et

| — | viljad tuleb korjata valminult ja käsitsi, kasutades anumaid, milles viljad on kaitstud; |
| --- | --- |

—

viljad tuleb korjata valminult ja käsitsi, kasutades anumaid, milles viljad on kaitstud;

| — | kõnealuse nimetusega aprikooside eriomadus on see, et viljad ei ole kõvad ja nende tekstuur on pehme, mahlakas ja suussulav. |
| --- | --- |

—

kõnealuse nimetusega aprikooside eriomadus on see, et viljad ei ole kõvad ja nende tekstuur on pehme, mahlakas ja suussulav.

Seega peavad aprikoosikasvatajad kasutama kõike viise, et kaitsta vilja ja selle omadusi:

| — | viljad viiakse pakendamiskeskusesse väga kiiresti (korjamise ja keskusesse viimise vaheline aeg ei tohi olla üle 12 tunni); |
| --- | --- |

—

viljad viiakse pakendamiskeskusesse väga kiiresti (korjamise ja keskusesse viimise vaheline aeg ei tohi olla üle 12 tunni);

| — | korjamise ja väljasaatmise vaheline ajavahemik on kuni kuus päeva; |
| --- | --- |

—

korjamise ja väljasaatmise vaheline ajavahemik on kuni kuus päeva;

| — | viljad pakendatakse jäikadesse pakenditesse, et neile ei tekiks löögijälgi; |
| --- | --- |

—

viljad pakendatakse jäikadesse pakenditesse, et neile ei tekiks löögijälgi;

| — | kindlaks on määratud ladustamistingimused enne aprikooside väljasaatmist (hoiustamine külmas ruumis, mille temperatuur ei ületa 10 °C). |
| --- | --- |

—

kindlaks on määratud ladustamistingimused enne aprikooside väljasaatmist (hoiustamine külmas ruumis, mille temperatuur ei ületa 10 °C).

Peale selle teostavad sortimist ja pakendamist ühed ja samad töötajad, kes kõik asuvad geograafilises piirkonnas. Neil on selle õrna vilja käitlemiseks vajalikud kogemused ja oskused.

Kõigi nende ettekirjutustega püütakse vähendada viljade käitlemisetappe ja säilitada toote esialgsed omadused, ning sellest tuleneb ka kohustus pakendada vilju geograafilises piirkonnas.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Lisaks märgistust ja toidu esitlemist reguleeriva määrusega ette nähtud kohustuslikele märgistele peavad iga pakendi märgisel olema järgmised kirjed:

| — | kaitstud päritolunimetus „Abricots rouges du Roussillon”, |
| --- | --- |

—

kaitstud päritolunimetus „Abricots rouges du Roussillon”,

| — | sordinimi, |
| --- | --- |

—

sordinimi,

| — | Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis „AOP” (KPN). |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis „AOP” (KPN).

Kirjed kujutatakse nähtavate, loetavate, kustutamatute ja piisava suurusega tähtedega, mis eristuvad selgelt taustal, millele need on trükitud nii, et tähistus oleks selgelt eristatav kõikidest muudest kirjutatud tähistest ja joonistest.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud päritolunimetusega „Abricots rouges du Roussillon” hõlmatud geograafiline piirkond koosneb Pyrénées-Orientalesis asuvatest järgmistest kommuunidest:

| — | kantonites Argelès-sur-Mer, Canet-en-Roussillon, la Côte-Radieuse, Elne, Millas, Perpignan, Saint-Estève, Saint-Laurent-de-la-Salanque, Toulouges asuvad kommuunid tervikuna; |
| --- | --- |

—

kantonites Argelès-sur-Mer, Canet-en-Roussillon, la Côte-Radieuse, Elne, Millas, Perpignan, Saint-Estève, Saint-Laurent-de-la-Salanque, Toulouges asuvad kommuunid tervikuna;

| — | kommuunid Clara, Catllar, Codalet, Eus, Los Masos, Prades, Ria Sirach, Estagel, Latour-de-France, Montner ja Tautavel; |
| --- | --- |

—

kommuunid Clara, Catllar, Codalet, Eus, Los Masos, Prades, Ria Sirach, Estagel, Latour-de-France, Montner ja Tautavel;

| — | järgmiste kantonite kommuunid:






  — | Céret (välja arvatud kommuunid Albère, Calmeilles, Les Cluses, Oms, Le Perthus ja Taillet); |
| --- | --- | --- |

—

järgmiste kantonite kommuunid:

—

Céret (välja arvatud kommuunid Albère, Calmeilles, Les Cluses, Oms, Le Perthus ja Taillet);

| — | Rivesaltes (välja arvatud kommuunid Opoul-Périllos ja Vingrau); |
| --- | --- |

—

Rivesaltes (välja arvatud kommuunid Opoul-Périllos ja Vingrau);

| — | Thuir (välja arvatud kommuun Caixas); |
| --- | --- |

—

Thuir (välja arvatud kommuun Caixas);

| — | Vinça (välja arvatud kommuunid Baillestavy, Boule-d’Amont, Casefabre, Glorianes, Montalba-le-Château, Prunet-et-Belpuig ja Valmanya). |
| --- | --- |

—

Vinça (välja arvatud kommuunid Baillestavy, Boule-d’Amont, Casefabre, Glorianes, Montalba-le-Château, Prunet-et-Belpuig ja Valmanya).

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Looduslikud tegurid

Looduslikud tegurid

Geograafiline piirkond asub Pyrénées-Orientalesi departemangus, mis on Prantsusmaa kõige lõunapoolsem mandriline piirkond.

Ala moodustab idas Vahemere suunal justkui hiiglasliku amfiteatri, põhjas piirneb see Corbièresiga, läänes Canigou mäemassiivi jalamiga ja lõunas Albèresiga.

Ida-lääne suunaliselt voolavad piirkonnast läbi kolm jõge Têt, Tech ja Agly, mille uuristatud pinnareljeefis on rohkesti terrasse ja künkaid.

Piki peamist jõge Têti joonistub

| — | vasaku kalda põhjapool Riversaltesi ümbruses ulatuslik rannakivirohkete leelismuldadega terrasside ala; |
| --- | --- |

—

vasaku kalda põhjapool Riversaltesi ümbruses ulatuslik rannakivirohkete leelismuldadega terrasside ala;

| — | lõunasse jääval paremal kaldal laiub kuni Püreneede nõlvadeni Aspresi piirkond, mille mullad on moodustunud peamiselt Pliotseeni purdkivimist molassist, mis on vähem või rohkem kaetud Kvaternaari vanade setetega ja kus kõrgeid terrasse on alles jäänud vaid mõnes pindmises osas. |
| --- | --- |

—

lõunasse jääval paremal kaldal laiub kuni Püreneede nõlvadeni Aspresi piirkond, mille mullad on moodustunud peamiselt Pliotseeni purdkivimist molassist, mis on vähem või rohkem kaetud Kvaternaari vanade setetega ja kus kõrgeid terrasse on alles jäänud vaid mõnes pindmises osas.

Roussilloni tasandiku madalikul ja kolme jõe kallastel esineb ka Kvaternaarist pärit kaasaegsemaid settemuldi.

Tasandiku kõrgus merepinnast jääb vahemikku 0 kuni 200 meetrit, kuid amfiteatri kujulise ala külgedel kasvatatakse aprikoosipuid isegi kuni 450 meetri kõrgusel.

Roussilloni kliimat mõjutab idast tugevasti mere lähedus ning samuti kogu geograafilist piirkonda ümbritsev mägedeahel. Tegemist on sõna otseses mõttes vahemerelise kliimaga; suvi on kuum ja kuiv, suvine põuaperiood kestab kaks kuni kolm kuud ning juuli ja augusti keskmine temperatuur on ligi 24 °C. Talvised temperatuurid on mahedad, külma on vähem kui 15 päeval aastas ning kõige külmema kuu keskmine temperatuur on 8 °C, samas esineb siiski teatav hulk tunde, mil temperatuur jääb alla 7,2 °C (700 kuni 1 000 tundi), mis on piisav looduslikku idanemisprotsessi vallandamiseks. Päikesepaistet on palju, rohkem kui 2 500 tundi aastas.

Äikesevihma (keskmiselt 600 mm) võimalusi on vähe ja see on aastati väga erinev.

Samas on selle piirkonna kliimale iseloomulikud väga sagedased tuuled:

| — | kolmest päevast ühel puhub loodest tugev kuiv tuul tramontana; |
| --- | --- |

—

kolmest päevast ühel puhub loodest tugev kuiv tuul tramontana;

tramontana

| — | esineb ka sooja ja niisket meretuult marin. |
| --- | --- |

—

esineb ka sooja ja niisket meretuult marin.

marin

Inimtegur

Inimtegur

See geograafiline piirkond on kohaliku aprikoosikasvatuse ajalooline häll. Viljapuuaedu esineb madalates ja keskmisel kõrgusel asuvates orgudes, settelistel pinnavormidel või esimestel vooredel, kus veega varustatus on piisav või mida on täiendatud kanalite süsteemiga, mille algmed pärinevad valdavalt keskajast.

Araablaste poolt maale toodud aprikoosipuid kasvatatakse geograafilises piirkonnas juba üle kümne sajandi. XIX sajandi alguses hakati Pyrénées-Orientalesis arendama välja aprikoosikasvatamist kaubanduslikel alustel. Seejärel aitas sellele arengule kaasa raudteetranspordi väljaehitamine. 1937. aastal moodustas Roussillonis saadud saak kogu Prantsusmaa toodangust 60 % (L’économie agricole des Pyrénées Orientales - Louis Rives, 1942). 1971. aastal oli Pyrénées Orientalesi departemang Prantsusmaa esimene aprikoosikasvatusdepartemang, kus kasvatati aprikoosisorti „Rouge du Roussillon” 72 %-l haritud pinnast (Atlas agricole – DDA 66, detsember 1972).

Rohkem kui sajandi jooksul on Roussilloni aprikoosikasvatus põhinenud eelkõige sordi „Rouge du Roussillon” kasvatamisel, mille tunneb eelkõige ära punaste täpikeste järgi vilja oranžil pinnal. See „täielikult Roussilloni kliimaga kohastunud sort” (L’abricotier – Norbert Got, 1938) on aja jooksul ja keskkonnatingimuste (kliima, mullastik) ning viljelustavade (pookimine) tõttu arenenud kohalikult levinud sordiks.

Selle tulemusel tehti XX sajandi keskel algust valikuprogrammiga, mille eesmärk on tagada aastate lõikes ühtlasem saagi saamine. Nii aretati välja kloon A 157. Sordiparandus jätkus ja nii aretati välja ka valiksordid „Aviera” (1988), „Avikandi” (1991), „Royal Roussillon” (1996), mis vastavad nimetuse „Abricots rouges du Roussillon” nõuetele (vt keskuse CTIFLi (Centre technique interprofessionnel des fruits et légumes) tegevus aastatel 1995–1996 ja laboratooriumi Agro-Emergence töö aastatel 2000–2002 ja 2010).

Kõnealuseid sorte kasvatatakse eelkõige tasandiku ulatuses, väljaspool Pyrénées-Orientalesi departemangu on registreeritud kõnealuseid aprikoosipuid üksnes järgmises ulatuses: sorti „Rouge du Roussillon” ühel hektaril, sorti „Aviera”1,5 hektaril, sorti „Royal Roussillon” vähem kui ühel hektaril ning sorti „Avikandi” ei ole üldse registreeritud (2010. aasta loenduse andmed). Katsed kasvatada kõnealuseid sorte väljaspool geograafilist piirkonda ei ole põhimõtteliselt vilja kandnud ning sorti „Rouge du Roussillon” ei toodeta kaubanduslikul tasemel üheski aprikoose kasvataval tasandikul ei Prantsusmaal ega väljaspool seda.

2012. aastal kasvatati kõnealust sorti 41 % Roussilloni aprikoosikasvatusalal ning sellelt saadav toodang oli 6 000 tonni, mis on 38 % piirkonna kogutoodangust (66. departemangu põllumajanduskoja 2012. aasta andmed).

Aprikoosid, mis on värskete puuviljade turul oma maitse omaduste ja lõhna poolest väga hinnatud, leiavad rohket kasutust (ligikaudu 20 % toodangust) ka töödeldud kujul (piima- ja kondiitritoodetes, hoidiste ja mahlana). Oma toodetes kasutavad aprikoose sellised suured kaubamärgid nagu Danone (koos Gervita ja Lu’ga), Yoplait, Andros, samuti jaekaubandusmargid (Reflets de France, Nos Régions ont du Talent).

Sort, mida võib pidada Roussilloni endeemiliseks sordiks, on säilinud tänu aprikoosikasvatajate kutseoskustele, mis väljenduvad eelkõige järgmises:

| — | puuviljaaedu haritakse settelistel ja kolluviaalmuldadel vähemalt 450 meetri kõrgustel merepinnast; |
| --- | --- |

—

puuviljaaedu haritakse settelistel ja kolluviaalmuldadel vähemalt 450 meetri kõrgustel merepinnast;

| — | viljapuud lõigatakse tagasi lehtrikujuliselt jättes kasvama mitu madalat oksa; |
| --- | --- |

—

viljapuud lõigatakse tagasi lehtrikujuliselt jättes kasvama mitu madalat oksa;

| — | põllumajandusmaa on endiselt jagatud väikesteks maatükkideks, mille vahel on tuuletõkkeks hekid; |
| --- | --- |

—

põllumajandusmaa on endiselt jagatud väikesteks maatükkideks, mille vahel on tuuletõkkeks hekid;

| — | vajaduse korral kasutatakse istanduste niisutamiseks endisaegset kanalitevõrku või rajatakse uusi samalaadseid. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral kasutatakse istanduste niisutamiseks endisaegset kanalitevõrku või rajatakse uusi samalaadseid.

Oskusteave väljendub ka selles, et

| — | saagikoristuse ajal toimub aprikooside korjamine traditsiooniliselt üksnes käsitsi; |
| --- | --- |

—

saagikoristuse ajal toimub aprikooside korjamine traditsiooniliselt üksnes käsitsi;

| — | viljad viiakse pakendamiskeskustesse võimalikult kiiresti, transpordi ajavahemik peab jääma alla 12 tunni; |
| --- | --- |

—

viljad viiakse pakendamiskeskustesse võimalikult kiiresti, transpordi ajavahemik peab jääma alla 12 tunni;

| — | pakendamisviiside puhul on võetud arvesse nimetusega hõlmatud vilja eripära: pehme viljaliha ja õrna tekstuuri tõttu pakendatakse viljad jäiga põhja ja servadega pakenditesse; |
| --- | --- |

—

pakendamisviiside puhul on võetud arvesse nimetusega hõlmatud vilja eripära: pehme viljaliha ja õrna tekstuuri tõttu pakendatakse viljad jäiga põhja ja servadega pakenditesse;

| — | viljad ladustatakse nii, et säiliks nende terviklikkus (laoks kasutatakse külmkambrit, mille temperatuur ei ületa 10 °C). |
| --- | --- |

—

viljad ladustatakse nii, et säiliks nende terviklikkus (laoks kasutatakse külmkambrit, mille temperatuur ei ületa 10 °C).

Toote eripära

Toote eripära

Aprikoosidele „Abricots rouges du Roussillon” on iseloomulik

| — | tüüpiline tumeoranž eredate punaste täpikestega värvus. Nad erinevad nn kahevärvilistest aprikoosidest, mille pinnal on oranžid ja punased laigud omavahel segi ilma selgete piirideta värvuste vahel; |
| --- | --- |

—

tüüpiline tumeoranž eredate punaste täpikestega värvus. Nad erinevad nn kahevärvilistest aprikoosidest, mille pinnal on oranžid ja punased laigud omavahel segi ilma selgete piirideta värvuste vahel;

| — | suurus vahemikus väikesest keskmiseni diameetriga 35 kuni 55 mm. |
| --- | --- |

—

suurus vahemikus väikesest keskmiseni diameetriga 35 kuni 55 mm.

Aprikoosid on pehme tekstuuri ja magusa maitsega, suhkrusisaldus on üle 12 Brixi kraadi. Viljad on mahlakad, suussulavad, pehmed, nende happesus on madal ja neil on värskele viljale (virsik/nektariin) ja aprikoosimahlale omane tugev lõhn.

Põhjuslik seos

Põhjuslik seos

Aprikoosid „Abricots rouges du Roussillon” on geograafilise piirkonnaga tihedalt seotud.

Nende omadused tulenevad aprikooside kasvatusviiside ja kliimatingimuste omavahelisest mõjust (kliima on soodne viljade kasvuks, valmimiseks ja omaduste kujunemiseks), mõju avaldavad ka geograafilise piirkonna looduslikud tingimused ja tootjate rakendatav oskusteave:

| — | rannakivirohked leelismuldadega terrassid, Pliotseeni purdkivimist molass, mis on vähem või rohkem kaetud Kvaternaari vanade setetega, kaasaegsemad settelised mullad on dreenitud, nii et liigne vesi saab ära voolata ja mulla tekstuur ei soodusta bakterirünnakuid, mis on aprikoosipuude jaoks väga ohtlikud; |
| --- | --- |

—

rannakivirohked leelismuldadega terrassid, Pliotseeni purdkivimist molass, mis on vähem või rohkem kaetud Kvaternaari vanade setetega, kaasaegsemad settelised mullad on dreenitud, nii et liigne vesi saab ära voolata ja mulla tekstuur ei soodusta bakterirünnakuid, mis on aprikoosipuude jaoks väga ohtlikud;

| — | tänu piirkonna geograafilisele asendile saavad aprikoosid „Abricots rouges du Roussillon” maksimaalsel hulgal päikesevalgust ja looduslikku soojust, geograafilise asendi tõttu on kõige soodsamates paikades võimalik saada suurepärases valmidusastmes aprikoose ka 450 meetri kõrgusel merepinnast; |
| --- | --- |

—

tänu piirkonna geograafilisele asendile saavad aprikoosid „Abricots rouges du Roussillon” maksimaalsel hulgal päikesevalgust ja looduslikku soojust, geograafilise asendi tõttu on kõige soodsamates paikades võimalik saada suurepärases valmidusastmes aprikoose ka 450 meetri kõrgusel merepinnast;

| — | veevõrk on piisav, et vajaduse korral tagada piirkonna aprikoosipuude jaoks, mis on vähenõudlik ja kuivusega hästikohastunud puu, piirkonna piisav niisutamine; |
| --- | --- |

—

veevõrk on piisav, et vajaduse korral tagada piirkonna aprikoosipuude jaoks, mis on vähenõudlik ja kuivusega hästikohastunud puu, piirkonna piisav niisutamine;

| — | Vahemere läheduse tõttu on tootmispiirkonnas mahedad talved, kuid loodest puhuv tuul tramontana toob siiski kaasa piisavalt jahedust, nii et looduslik idanemisprotsess saaks toimuma hakata. See jahe ja kevaditi väga tugev tuul kindlustab isetolmlevate sortide tolmlemise, kiirendab viljade valmimist ega lase tekkida seenhaigustel. Teisalt on tuule tõttu vaja, et aprikoosipuud oleksid madala kasvuga, mis ühtlasi lihtsustab viljade käsitsi korjamist, tuulisemal alal rõhutavad maastiku erilisust tuule tõkkeks istutatud hekid; |
| --- | --- |

—

Vahemere läheduse tõttu on tootmispiirkonnas mahedad talved, kuid loodest puhuv tuul tramontana toob siiski kaasa piisavalt jahedust, nii et looduslik idanemisprotsess saaks toimuma hakata. See jahe ja kevaditi väga tugev tuul kindlustab isetolmlevate sortide tolmlemise, kiirendab viljade valmimist ega lase tekkida seenhaigustel. Teisalt on tuule tõttu vaja, et aprikoosipuud oleksid madala kasvuga, mis ühtlasi lihtsustab viljade käsitsi korjamist, tuulisemal alal rõhutavad maastiku erilisust tuule tõkkeks istutatud hekid;

tramontana

| — | aprikoosipuud kasvavad tasakaalus loodusega ning annavad korrapäraselt saaki, ilma et neid oleks tarvis tagasi lõigata; |
| --- | --- |

—

aprikoosipuud kasvavad tasakaalus loodusega ning annavad korrapäraselt saaki, ilma et neid oleks tarvis tagasi lõigata;

| — | rohke päikesevalgus vastab hästi sordi vajadustele ja tagab rohke õitsemise. Suvised kõrged temperatuurid ja rohke päikesevalgus, millele lisandub lehtrikujuline lõikus, mille puhul jäetakse kasvama mitu madalat oksa, võimaldab suurendada päikesevalgusele avatud lehepinna suurust ja on väga sobiv viljade valmimiseks. Kõik see aitab kaasa ka vilja omaduste väljakujunemisele nii visuaalses plaanis, st punaste täpikestena, kui maitseomadustelt – vili on suure suhkrusisaldusega ja kergelt happelise kuid maheda maitsega; |
| --- | --- |

—

rohke päikesevalgus vastab hästi sordi vajadustele ja tagab rohke õitsemise. Suvised kõrged temperatuurid ja rohke päikesevalgus, millele lisandub lehtrikujuline lõikus, mille puhul jäetakse kasvama mitu madalat oksa, võimaldab suurendada päikesevalgusele avatud lehepinna suurust ja on väga sobiv viljade valmimiseks. Kõik see aitab kaasa ka vilja omaduste väljakujunemisele nii visuaalses plaanis, st punaste täpikestena, kui maitseomadustelt – vili on suure suhkrusisaldusega ja kergelt happelise kuid maheda maitsega;

| — | kasutatavate viljelustavade ja kohustusliku käsitsi korjamise tõttu on võimalik säilitada vilja võimalikult terviklikul kujul; viljade korjamise ja pakendamise vahele jääv aeg on lühike ning vajaduse korral toimuv ladustamine toimub parimatel tingimustel ja piiratud aja jooksul. |
| --- | --- |

—

kasutatavate viljelustavade ja kohustusliku käsitsi korjamise tõttu on võimalik säilitada vilja võimalikult terviklikul kujul; viljade korjamise ja pakendamise vahele jääv aeg on lühike ning vajaduse korral toimuv ladustamine toimub parimatel tingimustel ja piiratud aja jooksul.

Sellest, et piirkonnas on aprikooside „Abricots rouges du Roussillon” kasvatamiseks sobivaimad looduslikud tingimused, annab tunnistust ka asjaolu, et väljaspool geograafilist piirkonda kõnealuseid aprikoose kaubanduslikult ei toodeta.

Seega vaatamata asjaolule, et turutrend kaldub pigem suuremõõduliste kahevärviliste aprikooside kasvatamise suunas, on aprikoosi „Abricots rouges du Roussillon” kasvatamine säilinud läbi aastate oma iseloomulikud omadused ja maitse.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d847cc43-7623-4f35-9a4e-18ac66f4b67e

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---