# Eiropas Savienības L 242/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 242 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 14. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 242

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 14. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 882/2014 (2014. gada 31. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Torrone di Bagnara (AĢIN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 883/2014 (2014. gada 5. augusts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Jamón de Serón (AĢIN)) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 884/2014 (2014. gada 13. augusts), ar ko paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē konkrētas barības un pārtikas importu no konkrētām trešām valstīm saistībā ar to piesārņojuma risku ar aflatoksīniem, un atceļ Regulu (EK) Nr. 1152/2009 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 885/2014 (2014. gada 13. augusts), ar ko paredz īpašus nosacījumus, kas piemērojami no Indijas importētām okrām un karija lapām, un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 91/2013 (
  1
  ) | 20 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 886/2014 (2014. gada 13. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 27 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/529/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2014. gada 12. augusts) par pasākumu, ko Beļģija veikusi saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/686/EEK 7. pantu, atsaucot no galalietotājiem dzirdes aizsargus (ausu ieliktņus)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5670) | 29 |
| | | 2014/530/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 13. augusts) par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri Latvijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5915)

   (
  1
  ) | 31 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 882/2014 (2014. gada 31. jūlijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Torrone di Bagnara (AĢIN))

Torrone di Bagnara

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 883/2014 (2014. gada 5. augusts) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Jamón de Serón (AĢIN))

Jamón de Serón

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 884/2014 (2014. gada 13. augusts), ar ko paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē konkrētas barības un pārtikas importu no konkrētām trešām valstīm saistībā ar to piesārņojuma risku ar aflatoksīniem, un atceļ Regulu (EK) Nr. 1152/2009 (
  1
  )

1

4

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 885/2014 (2014. gada 13. augusts), ar ko paredz īpašus nosacījumus, kas piemērojami no Indijas importētām okrām un karija lapām, un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 91/2013 (
  1
  )

1

20

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 886/2014 (2014. gada 13. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

27

LĒMUMI

2014/529/ES

*

Komisijas Lēmums (2014. gada 12. augusts) par pasākumu, ko Beļģija veikusi saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/686/EEK 7. pantu, atsaucot no galalietotājiem dzirdes aizsargus (ausu ieliktņus)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5670)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5670)

29

2014/530/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2014. gada 13. augusts) par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri Latvijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5915)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5915)

1

31

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 305/13/COL (2013. gada 10. jūlijs) par apdrošināšanas sabiedrības Sjóvá (Islande) rekapitalizāciju | 33 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 305/13/COL (2013. gada 10. jūlijs) par apdrošināšanas sabiedrības Sjóvá (Islande) rekapitalizāciju

Sjóvá

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 14.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 242/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 882/2014

(2014. gada 31. jūlijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Torrone di Bagnara (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Torrone di Bagnara, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Torrone di Bagnara, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Torrone di Bagnara būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Torrone di Bagnara būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums Torrone di Bagnara (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums identificē produktu, kas pieder pie 2.3. grupas – Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumā minētie produkti: maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 31. jūlijā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Ferdinando NELLI FEROCI

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 89, 28.3.2014., 62. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 14.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 242/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 242/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 883/2014

(2014. gada 5. augusts)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Jamón de Serón (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Jamón de Serón ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Jamón de Serón ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Jamón de Serón būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Jamón de Serón būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums Jamón de Serón ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 5. augustā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas locekle

Martine REICHERTS

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 101, 5.4.2014., 10. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 14.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 242/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 242/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 884/2014

(2014. gada 13. augusts),

ar ko paredz īpašus nosacījumus, kas reglamentē konkrētas barības un pārtikas importu no konkrētām trešām valstīm saistībā ar to piesārņojuma risku ar aflatoksīniem, un atceļ Regulu (EK) Nr. 1152/2009

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1152/2009 (2) ir būtiski jāgroza, un tās darbības joma ir jāpaplašina, attiecinot to uz barību. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1152/2009 (2) ir būtiski jāgroza, un tās darbības joma ir jāpaplašina, attiecinot to uz barību.

| (2) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (3) paredz maksimālos aflatoksīnu līmeņus pārtikas produktos, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Var novērot, ka šie maksimālie aflatoksīnu līmeņi bieži tiek pārsniegti konkrētos pārtikas produktos no konkrētām valstīm. Šāds piesārņojums nopietni apdraud sabiedrības veselību Savienībā, tāpēc ir lietderīgi pieņemt īpašus nosacījumus Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (3) paredz maksimālos aflatoksīnu līmeņus pārtikas produktos, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Var novērot, ka šie maksimālie aflatoksīnu līmeņi bieži tiek pārsniegti konkrētos pārtikas produktos no konkrētām valstīm. Šāds piesārņojums nopietni apdraud sabiedrības veselību Savienībā, tāpēc ir lietderīgi pieņemt īpašus nosacījumus Savienības līmenī.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/32/EK (4) dzīvnieku un sabiedrības veselības aizsardzībai paredz maksimāli pieļaujamos aflatoksīna B1 līmeņus barībā. Var novērot, ka šie maksimālie aflatoksīna B1 līmeņi bieži tiek pārsniegti konkrētā barībā no konkrētām valstīm. Šāds piesārņojums nopietni apdraud dzīvnieku un sabiedrības veselību Savienībā, tāpēc ir lietderīgi pieņemt īpašus nosacījumus Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/32/EK (4) dzīvnieku un sabiedrības veselības aizsardzībai paredz maksimāli pieļaujamos aflatoksīna B1 līmeņus barībā. Var novērot, ka šie maksimālie aflatoksīna B1 līmeņi bieži tiek pārsniegti konkrētā barībā no konkrētām valstīm. Šāds piesārņojums nopietni apdraud dzīvnieku un sabiedrības veselību Savienībā, tāpēc ir lietderīgi pieņemt īpašus nosacījumus Savienības līmenī.

| (4) | Dzīvnieku un sabiedrības veselības aizsardzības interesēs ir svarīgi, lai šīs regulas darbības jomā būtu arī salikta sastāva barība un pārtika, kuras sastāvā ievērojamā daudzumā ir barība un pārtika, uz kuru attiecas šī regula. Lai nodrošinātu pārstrādātas un salikta sastāva barības un pārtikas kontroļu saskaņotu īstenošanu visā ES, ir lietderīgi noteikt robežvērtības. Turklāt ir lietderīgi izslēgt nekomerciālus sūtījumus no šīs regulas noteikumu piemērošanas jomas. Paraugu ņemšana no sūtījumiem un to analīzes būtu jāveic saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(4)

Dzīvnieku un sabiedrības veselības aizsardzības interesēs ir svarīgi, lai šīs regulas darbības jomā būtu arī salikta sastāva barība un pārtika, kuras sastāvā ievērojamā daudzumā ir barība un pārtika, uz kuru attiecas šī regula. Lai nodrošinātu pārstrādātas un salikta sastāva barības un pārtikas kontroļu saskaņotu īstenošanu visā ES, ir lietderīgi noteikt robežvērtības. Turklāt ir lietderīgi izslēgt nekomerciālus sūtījumus no šīs regulas noteikumu piemērošanas jomas. Paraugu ņemšana no sūtījumiem un to analīzes būtu jāveic saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem.

| (5) | Noteikumi par paraugu ņemšanu un analīzi aflatoksīnu kontrolei barībā ir noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 152/2009 (5) un pārtikā – ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 401/2006 (6). |
| --- | --- |

(5)

Noteikumi par paraugu ņemšanu un analīzi aflatoksīnu kontrolei barībā ir noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 152/2009 (5) un pārtikā – ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 401/2006 (6).

| (6) | Piemērojot īpašus nosacījumus, kuri reglamentē barības importu no konkrētām trešām valstīm saistībā ar tās piesārņojuma risku ar aflatoksīniem, ir spēkā līdzīgi noteikumi, kā piemērojot īpašus nosacījumus, kuri reglamentē pārtikas produktu importu no konkrētām trešām valstīm saistībā ar tās piesārņojuma risku ar aflatoksīniem, tādēļ barību un pārtiku, kurai piemēro īpašus nosacījumus saistībā ar aflatoksīna piesārņojuma risku, ir lietderīgi iekļaut vienā regulā. Tādēļ ir lietderīgi iekļaut šajā regulā noteikumus attiecībā uz zemesriekstiem no Indijas un Ganas un arbūzu sēklām no Nigērijas, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 91/2013 (7). Vienlaikus Īstenošanas regula (ES) Nr. 91/2013 būtu jāaizstāj ar jaunu regulu, kas paredz noteikumus attiecībā uz okrām un karija lapām no Indijas. |
| --- | --- |

(6)

Piemērojot īpašus nosacījumus, kuri reglamentē barības importu no konkrētām trešām valstīm saistībā ar tās piesārņojuma risku ar aflatoksīniem, ir spēkā līdzīgi noteikumi, kā piemērojot īpašus nosacījumus, kuri reglamentē pārtikas produktu importu no konkrētām trešām valstīm saistībā ar tās piesārņojuma risku ar aflatoksīniem, tādēļ barību un pārtiku, kurai piemēro īpašus nosacījumus saistībā ar aflatoksīna piesārņojuma risku, ir lietderīgi iekļaut vienā regulā. Tādēļ ir lietderīgi iekļaut šajā regulā noteikumus attiecībā uz zemesriekstiem no Indijas un Ganas un arbūzu sēklām no Nigērijas, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 91/2013 (7). Vienlaikus Īstenošanas regula (ES) Nr. 91/2013 būtu jāaizstāj ar jaunu regulu, kas paredz noteikumus attiecībā uz okrām un karija lapām no Indijas.

| (7) | Pamatojoties uz kontroles rezultātiem un Pārtikas un veterinārā biroja (PVB) revīzijas iznākumu, attiecībā uz produktiem, kurus skar īpaši nosacījumi un/vai kontroles biežums, ir lietderīgi ieviest šādas izmaiņas:






  — | ņemot vērā labvēlīgos kontroles rezultātus un PVB revīzijas labvēlīgu iznākumu, svītrot īpašos nosacījumus mandeļu importam no ASV, |
| --- | --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz kontroles rezultātiem un Pārtikas un veterinārā biroja (PVB) revīzijas iznākumu, attiecībā uz produktiem, kurus skar īpaši nosacījumi un/vai kontroles biežums, ir lietderīgi ieviest šādas izmaiņas:

—

ņemot vērā labvēlīgos kontroles rezultātus un PVB revīzijas labvēlīgu iznākumu, svītrot īpašos nosacījumus mandeļu importam no ASV,

| — | ņemot vērā labvēlīgos kontroles rezultātus un PVB revīzijas labvēlīgu iznākumu, samazināt paraugu ņemšanas biežumu lazdu riekstiem no Turcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā labvēlīgos kontroles rezultātus un PVB revīzijas labvēlīgu iznākumu, samazināt paraugu ņemšanas biežumu lazdu riekstiem no Turcijas,

| — | ņemot vērā, ka nav konstatētas neatbilstības un importa apjoms ES ir neliels, samazināt paraugu ņemšanas biežumu nelobītiem Brazīlijas riekstiem no Brazīlijas. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka nav konstatētas neatbilstības un importa apjoms ES ir neliels, samazināt paraugu ņemšanas biežumu nelobītiem Brazīlijas riekstiem no Brazīlijas.

| (8) | Kontroles sistēma attiecībā uz barību un pārtiku, uz ko attiecas šī regula, tiek piemērota jau daudzus gadus un tiek nepārtraukti uzlabota, pamatojoties uz gūto pieredzi. Importējot pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes pārtika, nav iespējama pilnīga kontroles saskaņošana, jo izraudzītajā ievešanas vietā ir neiespējami veikt visas nepieciešamās fiziskās aflatoksīnu kontroles. Aflatoksīnu klātbūtnes kontrole saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 401/2006 ir laikietilpīga, un tai ir nepieciešama sūtījumu izkraušana. Turklāt daudzas preces, uz kurām attiecas šī regula, tiek transportētas vakuuma iepakojumā, un vakuuma iepakojuma iznīcināšana paraugu ņemšanas laikā varētu izraisīt kvalitātes zudumus, ja sūtījums pēc fiziskās kontroles ir jātransportē lielā attālumā. Tomēr, lai samazinātu administratīvo slogu, ir lietderīgi cik vien iespējams saskaņot tos administratīvos dokumentus, kas saistīti ar kontroli attiecībā uz barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika. Lai gan nosacījumi attiecībā uz barības un pārtikas importu, uz ko attiecas šī regula, nav identiski attiecībā uz barību un pārtiku, ko reglamentē Komisijas Regula (EK) Nr. 669/2009 (8), ir lietderīgi izmantot to pašu kopējo ievešanas dokumentu (KID), lai nodrošinātu administratīvo vienkāršošanu barības un pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem. Tomēr šā KID piemērošanai saskaņā ar šo regulu ir nepieciešams norādījumos sniegt papildu skaidrojumus, lai norādītu uz kontroles sistēmu atšķirībām. |
| --- | --- |

(8)

Kontroles sistēma attiecībā uz barību un pārtiku, uz ko attiecas šī regula, tiek piemērota jau daudzus gadus un tiek nepārtraukti uzlabota, pamatojoties uz gūto pieredzi. Importējot pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes pārtika, nav iespējama pilnīga kontroles saskaņošana, jo izraudzītajā ievešanas vietā ir neiespējami veikt visas nepieciešamās fiziskās aflatoksīnu kontroles. Aflatoksīnu klātbūtnes kontrole saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 401/2006 ir laikietilpīga, un tai ir nepieciešama sūtījumu izkraušana. Turklāt daudzas preces, uz kurām attiecas šī regula, tiek transportētas vakuuma iepakojumā, un vakuuma iepakojuma iznīcināšana paraugu ņemšanas laikā varētu izraisīt kvalitātes zudumus, ja sūtījums pēc fiziskās kontroles ir jātransportē lielā attālumā. Tomēr, lai samazinātu administratīvo slogu, ir lietderīgi cik vien iespējams saskaņot tos administratīvos dokumentus, kas saistīti ar kontroli attiecībā uz barību un pārtiku, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika. Lai gan nosacījumi attiecībā uz barības un pārtikas importu, uz ko attiecas šī regula, nav identiski attiecībā uz barību un pārtiku, ko reglamentē Komisijas Regula (EK) Nr. 669/2009 (8), ir lietderīgi izmantot to pašu kopējo ievešanas dokumentu (KID), lai nodrošinātu administratīvo vienkāršošanu barības un pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem. Tomēr šā KID piemērošanai saskaņā ar šo regulu ir nepieciešams norādījumos sniegt papildu skaidrojumus, lai norādītu uz kontroles sistēmu atšķirībām.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

1.   Neskarot Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (9) noteikumus, šo regulu piemēro tādas barības un pārtikas importam, kas atbilst I pielikumā iekļautajiem KN kodiem un Taric klasifikācijai:

| a) | nelobīti Brazīlijas rieksti un riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, kas satur nelobītus Brazīlijas riekstus (pārtika), kuru izcelsmes valsts ir Brazīlija vai kuri ir sūtīti no tās; |
| --- | --- |

a)

nelobīti Brazīlijas rieksti un riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, kas satur nelobītus Brazīlijas riekstus (pārtika), kuru izcelsmes valsts ir Brazīlija vai kuri ir sūtīti no tās;

| b) | nelobīti un lobīti zemesrieksti, zemesriekstu sviests, citādi sagatavoti vai konservēti zemesrieksti (barība un pārtika), kuru izcelsmes valsts ir Ķīna vai kuri ir sūtīti no tās; |
| --- | --- |

b)

nelobīti un lobīti zemesrieksti, zemesriekstu sviests, citādi sagatavoti vai konservēti zemesrieksti (barība un pārtika), kuru izcelsmes valsts ir Ķīna vai kuri ir sūtīti no tās;

| c) | nelobīti un lobīti zemesrieksti, zemesriekstu sviests, citādi sagatavoti vai konservēti zemesrieksti (barība un pārtika), kuru izcelsmes valsts ir Ēģipte vai kuri ir sūtīti no tās; |
| --- | --- |

c)

nelobīti un lobīti zemesrieksti, zemesriekstu sviests, citādi sagatavoti vai konservēti zemesrieksti (barība un pārtika), kuru izcelsmes valsts ir Ēģipte vai kuri ir sūtīti no tās;

| d) | nelobītas un lobītas pistācijas, citādi sagatavotas vai konservētas pistācijas (pārtika), kuru izcelsmes valsts ir Irāna vai kuras ir sūtītas no tās; |
| --- | --- |

d)

nelobītas un lobītas pistācijas, citādi sagatavotas vai konservētas pistācijas (pārtika), kuru izcelsmes valsts ir Irāna vai kuras ir sūtītas no tās;

| e) | šāda pārtika, kuras izcelsmes valsts ir Turcija vai kura ir sūtīta no tās:






  i) | žāvētas vīģes; |
| --- | --- | --- |

e)

šāda pārtika, kuras izcelsmes valsts ir Turcija vai kura ir sūtīta no tās:

i)

žāvētas vīģes;

| ii) | nelobīti un lobīti lazdu rieksti (Corylus sp.); |
| --- | --- |

ii)

nelobīti un lobīti lazdu rieksti (Corylus sp.);

| iii) | nelobītas un lobītas pistācijas; |
| --- | --- |

iii)

nelobītas un lobītas pistācijas;

| iv) | riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, kas satur vīģes, lazdu riekstus vai pistācijas; |
| --- | --- |

iv)

riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, kas satur vīģes, lazdu riekstus vai pistācijas;

| v) | vīģu pasta, pistāciju pasta un lazdu riekstu pasta; |
| --- | --- |

v)

vīģu pasta, pistāciju pasta un lazdu riekstu pasta;

| vi) | sagatavoti vai konservēti lazdu rieksti, vīģes un pistācijas, tostarp maisījumi; |
| --- | --- |

vi)

sagatavoti vai konservēti lazdu rieksti, vīģes un pistācijas, tostarp maisījumi;

| vii) | lazdu riekstu un pistāciju milti, rupjmaluma milti un pulveris; |
| --- | --- |

vii)

lazdu riekstu un pistāciju milti, rupjmaluma milti un pulveris;

| viii) | sagriezti, sašķēlēti un sadrupināti lazdu rieksti; |
| --- | --- |

viii)

sagriezti, sašķēlēti un sadrupināti lazdu rieksti;

| ix) | lazdu riekstu eļļa; |
| --- | --- |

ix)

lazdu riekstu eļļa;

| f) | nelobīti un lobīti zemesrieksti, zemesriekstu sviests, citādi sagatavoti vai konservēti zemesrieksti (barība un pārtika), kuru izcelsmes valsts ir Gana vai kuri ir sūtīti no tās; |
| --- | --- |

f)

nelobīti un lobīti zemesrieksti, zemesriekstu sviests, citādi sagatavoti vai konservēti zemesrieksti (barība un pārtika), kuru izcelsmes valsts ir Gana vai kuri ir sūtīti no tās;

| g) | nelobīti un lobīti zemesrieksti, zemesriekstu sviests, citādi sagatavoti vai konservēti zemesrieksti (barība un pārtika), kuru izcelsmes valsts ir Indija vai kuri ir sūtīti no tās; |
| --- | --- |

g)

nelobīti un lobīti zemesrieksti, zemesriekstu sviests, citādi sagatavoti vai konservēti zemesrieksti (barība un pārtika), kuru izcelsmes valsts ir Indija vai kuri ir sūtīti no tās;

| h) | arbūzu sēklas un no tām iegūtie produkti (pārtika), kuru izcelsmes valsts ir Nigērija vai kuras ir sūtītas no tās. |
| --- | --- |

h)

arbūzu sēklas un no tām iegūtie produkti (pārtika), kuru izcelsmes valsts ir Nigērija vai kuras ir sūtītas no tās.

2.   Šo regulu piemēro arī barībai un pārtikai, kura pārstrādāta no barības un pārtikas, kas minēta 1. punktā, un salikta sastāva barībai un pārtikai, kura satur vairāk nekā 20 % barības vai pārtikas, kas minēta 1. punktā.

3.   Šo regulu nepiemēro 1. un 2. punktā minētās barības un pārtikas sūtījumiem, kas paredzēti privātpersonai vienīgi personīgam patēriņam un lietošanai. Šaubu gadījumā pierādīšanas pienākums ir sūtījuma saņēmējam.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. un 3. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 (10) 2. pantā noteiktās definīcijas.

Papildus piemēro šādas definīcijas:

| a) | “norādītie importa punkti” (NIP) ir visas kompetentās iestādes norādītās vietas, caur kurām Savienībā drīkst importēt 1. pantā minēto barību vai pārtiku; |
| --- | --- |

a)

“norādītie importa punkti” (NIP) ir visas kompetentās iestādes norādītās vietas, caur kurām Savienībā drīkst importēt 1. pantā minēto barību vai pārtiku;

| b) | “izraudzītā ievešanas vieta” (IIV) ir ievešanas vieta, kā definēts Regulas (EK) Nr. 669/2009 3. panta b) punktā. |
| --- | --- |

b)

“izraudzītā ievešanas vieta” (IIV) ir ievešanas vieta, kā definēts Regulas (EK) Nr. 669/2009 3. panta b) punktā.

Šajā regulā sūtījums atbilst partijai, kā minēts Regulā (EK) Nr. 401/2006 un (EK) Nr. 152/2009.

3. pants

Imports Savienībā

Barības un pārtikas sūtījumus, kas minēti 1. panta 1. un 2. punktā (turpmāk tekstā – barība un pārtika) Savienībā drīkst importēt tikai saskaņā ar šajā regulā noteiktajām procedūrām.

4. pants

Paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti

1.   Lai apstiprinātu atbilstību Savienības tiesību aktiem par maksimālajiem aflatoksīnu līmeņiem, katram barības un pārtikas sūtījumam pievieno to paņemto paraugu un analīžu rezultātus, ko veikušas izcelsmes valsts kompetentās iestādes vai tās valsts kompetentās iestādes, no kuras sūtījums tiek sūtīts, ja tā atšķiras no izcelsmes valsts.

2.   Šā panta 1. punktā paredzētā paraugu ņemšana un analīzes ir jāveic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 152/2009 noteikumiem attiecībā uz aflatoksīniem barībā un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 401/2006 noteikumiem attiecībā uz aflatoksīniem pārtikā.

5. pants

Veselības sertifikāts

1.   Katram sūtījumam pievieno arī veselības sertifikātu, kas sagatavots saskaņā ar II pielikumā sniegto paraugu.

2.   Veselības sertifikātu aizpilda, paraksta un apstiprina izcelsmes valsts kompetentās iestādes pilnvarotais pārstāvis vai tās valsts kompetentās iestādes pilnvarotais pārstāvis, no kuras sūtījums tiek sūtīts, ja tā atšķiras no izcelsmes valsts.

Kompetentā iestāde izcelsmes valstī ir:

| a) | Brazīlijas Lauksaimniecības, lopkopības un apgādes ministrija, kas atbild par pārtiku no Brazīlijas; |
| --- | --- |

a)

Brazīlijas Lauksaimniecības, lopkopības un apgādes ministrija, kas atbild par pārtiku no Brazīlijas;

| b) | Ķīnas Tautas Republikas Ievešanas un izvešanas inspekcijas un karantīnas valsts pārvalde, kas atbild par barību un pārtiku no Ķīnas; |
| --- | --- |

b)

Ķīnas Tautas Republikas Ievešanas un izvešanas inspekcijas un karantīnas valsts pārvalde, kas atbild par barību un pārtiku no Ķīnas;

| c) | Ēģiptes Lauksaimniecības ministrija, kas atbild par barību un pārtiku no Ēģiptes; |
| --- | --- |

c)

Ēģiptes Lauksaimniecības ministrija, kas atbild par barību un pārtiku no Ēģiptes;

| d) | Irānas Veselības ministrija, kas atbild par pārtiku no Irānas; |
| --- | --- |

d)

Irānas Veselības ministrija, kas atbild par pārtiku no Irānas;

| e) | Turcijas Republikas Lauksaimniecības ministrijas un reģionālo lietu aizsardzības un kontroles ģenerāldirektorāts, kas atbild par pārtiku no Turcijas; |
| --- | --- |

e)

Turcijas Republikas Lauksaimniecības ministrijas un reģionālo lietu aizsardzības un kontroles ģenerāldirektorāts, kas atbild par pārtiku no Turcijas;

| f) | Ganas Standartizācijas iestāde, kas atbild par barību un pārtiku no Ganas; |
| --- | --- |

f)

Ganas Standartizācijas iestāde, kas atbild par barību un pārtiku no Ganas;

| g) | Indijas Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas Eksporta inspekcijas padome, kas atbild par barību un pārtiku no Indijas; |
| --- | --- |

g)

Indijas Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas Eksporta inspekcijas padome, kas atbild par barību un pārtiku no Indijas;

| h) | Nigērijas Pārtikas un zāļu pārvaldes un kontroles valsts aģentūra, kas atbild par pārtiku no Nigērijas. |
| --- | --- |

h)

Nigērijas Pārtikas un zāļu pārvaldes un kontroles valsts aģentūra, kas atbild par pārtiku no Nigērijas.

3.   Veselības sertifikātu sagatavo tās dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām, kur atrodas izraudzītā ievešanas vieta. Tomēr dalībvalsts var piekrist izmantot veselības sertifikātus, kas sagatavoti citā Savienības oficiālajā valodā.

4.   Veselības sertifikāts ir derīgs tikai četrus mēnešus kopš izsniegšanas dienas.

6. pants

Identifikācija

Katru pārtikas un barības sūtījumu identificē ar identifikācijas kodu (sūtījuma kodu), kurš atbilst 4. pantā minēto paraugu ņemšanas un analīžu rezultātu identifikācijas kodam un 5. pantā minētā veselības sertifikāta identifikācijas kodam. Katru atsevišķo sūtījuma maisu vai cita veida iepakojumu identificē ar šo identifikācijas kodu.

7. pants

Iepriekšējs paziņojums par sūtījumiem

1.   Barības un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji vai to pārstāvji laikus sniedz iepriekšēju paziņojumu par aptuveno datumu un laiku, kad IIV kompetentās iestādes faktiski saņems pārtikas un barības sūtījumu, un par sūtījuma veidu.

2.   Lai izpildītu ziņošanas pienākumu, uzņēmēji aizpilda Regulas (EK) Nr. 669/2009 3. panta a) punktā minētā kopējā ievešanas dokumenta (KID) I daļu un iesniedz to IIV kompetentajai iestādei vismaz vienu darbdienu pirms sūtījuma faktiskās saņemšanas.

3.   KID aizpildīšanai, piemērojot šo regulu, barības un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji ņem vērā III pielikumā sniegtos norādījumus.

4.   Ja NIP atšķiras no IIV, barības un pārtikas apritē iesaistītais uzņēmējs paziņo par to NIP kompetentajai iestādei vismaz vienu darbdienu pirms sūtījuma faktiskās saņemšanas. Paziņojumu veic, nosūtot barības un pārtikas apritē iesaistītajam uzņēmējam KID kopiju, ko attiecībā uz dokumentu kontroli aizpildījusi IIV kompetentā iestāde.

5.   KID sagatavo tās dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām, kur atrodas IIV. Tomēr dalībvalsts var piekrist izmantot KID, kas sagatavoti citā Savienības oficiālajā valodā.

8. pants

Norādītie importa punkti (NIP)

Katras dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, ka NIP atbilst šādām prasībām:

| a) | apmācīti darbinieki, kas veic barības un pārtikas sūtījumu oficiālu kontroli; |
| --- | --- |

a)

apmācīti darbinieki, kas veic barības un pārtikas sūtījumu oficiālu kontroli;

| b) | pieejamas sīki izstrādātas instrukcijas paraugu ņemšanai un nosūtīšanai uz laboratoriju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 152/2009 I pielikuma noteikumiem attiecībā uz barību un Regulas (EK) Nr. 401/2006 I pielikuma noteikumiem attiecībā uz pārtiku; |
| --- | --- |

b)

pieejamas sīki izstrādātas instrukcijas paraugu ņemšanai un nosūtīšanai uz laboratoriju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 152/2009 I pielikuma noteikumiem attiecībā uz barību un Regulas (EK) Nr. 401/2006 I pielikuma noteikumiem attiecībā uz pārtiku;

| c) | iespēja veikt izkraušanu un paraugu ņemšanu aizsargātā vietā norādītajā importa punktā; jābūt iespējai barības un pārtikas sūtījumu nodot NIP kompetentās iestādes oficiālā kontrolē, ja pēc vienošanās ar kompetento iestādi sūtījums paraugu ņemšanai jātransportē uz vietu NIP tuvākajā apkaimē; |
| --- | --- |

c)

iespēja veikt izkraušanu un paraugu ņemšanu aizsargātā vietā norādītajā importa punktā; jābūt iespējai barības un pārtikas sūtījumu nodot NIP kompetentās iestādes oficiālā kontrolē, ja pēc vienošanās ar kompetento iestādi sūtījums paraugu ņemšanai jātransportē uz vietu NIP tuvākajā apkaimē;

| d) | pieejamas glabāšanas telpas vai noliktavas, lai aizturētos barības un pārtikas sūtījumus, gaidot analīzes rezultātus, varētu glabāt labos apstākļos; |
| --- | --- |

d)

pieejamas glabāšanas telpas vai noliktavas, lai aizturētos barības un pārtikas sūtījumus, gaidot analīzes rezultātus, varētu glabāt labos apstākļos;

| e) | pieejamas izkraušanas iekārtas un atbilstošas paraugu ņemšanas iekārtas; |
| --- | --- |

e)

pieejamas izkraušanas iekārtas un atbilstošas paraugu ņemšanas iekārtas;

| f) | pieejama oficiāla aflatoksīnu analīzes laboratorija, kas atrodas vietā, kur paraugus var nogādāt īsā laikā, un kurā iespējams veikt analīzes ierobežotā laikā. |
| --- | --- |

f)

pieejama oficiāla aflatoksīnu analīzes laboratorija, kas atrodas vietā, kur paraugus var nogādāt īsā laikā, un kurā iespējams veikt analīzes ierobežotā laikā.

Dalībvalstis uztur un dara publiski pieejamu atjauninātu NIP sarakstu. Dalībvalstis tos paziņo Komisijai.

Informatīvos nolūkos Komisija savā tīmekļa vietnē ievieto dalībvalstu saites uz minētajiem sarakstiem.

Barības un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji nodrošina barības un pārtikas sūtījuma izkraušanu, kas vajadzīga reprezentatīvo paraugu ņemšanai.

Speciāla transporta un/vai īpašu iepakojumu gadījumā, kad ar parastajām paraugu ņemšanas iekārtām reprezentatīva paraugu ņemšana nav iespējama, uzņēmējam jānodod valsts inspektora rīcībā atbilstošas paraugu ņemšanas iekārtas.

9. pants

Oficiālās kontroles

1.   Visas oficiālās kontroles pirms KID aizpildīšanas jāveic 15 darbdienu laikā no brīža, kad sūtījums pieteikts importam un ir faktiski pieejams paraugu ņemšanai NIP.

2.   Barības un pārtikas sūtījumus Savienībā ieved tikai caur IIV. Lai apstiprinātu atbilstību 4. un 5. pantā noteiktajām prasībām, IIV kompetentā iestāde veic dokumentu pārbaudes katram pārtikas un barības sūtījumam, kuru paredzēts importēt Savienībā.

Šajā regulā var izraudzīt ievešanas vietas, kurās ir atļauts veikt vienīgi dokumentu pārbaudes. Tādā gadījumā šīm IIV nav jāatbilst minimālajām prasībām, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 669/2009 4. pantā.

3.   Ja barības un pārtikas sūtījumam nav pievienoti paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti un veselības sertifikāts vai ja paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti vai veselības sertifikāts neatbilst šīs regulas noteikumiem, sūtījumu nedrīkst ievest Savienībā importēšanai Savienībā un tas jānosūta atpakaļ uz izcelsmes valsti vai jāiznīcina.

4.   Pēc pabeigtas 2. punktā minētās pārbaudes labvēlīga rezultāta IIV kompetentā iestāde atļauj sūtījumu pārvest uz NIP. Pārvietošanas laikā sūtījumam pievieno sertifikāta oriģinālu, 4. pantā minētās paraugu ņemšanas un analīzes rezultātus, kā arī KID. IIV kompetentā iestāde nekavējoties informē NIP kompetento iestādi par sūtījuma nosūtīšanu, un uzņēmējam ir jāinformē NIP kompetentā iestāde par sūtījuma saņemšanu vismaz vienu darbdienu pirms sūtījuma faktiskās saņemšanas. Gadījumā, ja uzņēmējs nolemj mainīt NIP pēc tam, kad sūtījums atstājis IIV, vēlreiz ir jāiesniedz dokumenti IIV kompetentajai iestādei, lai vienotos un veiktu nepieciešamās izmaiņas KID, un IIV kompetentā iestāde par šīm izmaiņām informē attiecīgos NIP.

5.   Pirms atļaut sūtījumu laist brīvā apgrozībā Savienībā, NIP kompetentā iestāde veic identitātes pārbaudi un fizisku pārbaudi, ņemot paraugu aflotoksīna B1 analīzei barībā vai aflatoksīna B1 un kopējā aflatoksīnu piesārņojuma noteikšanai pārtikā atsevišķiem sūtījumiem tik bieži, cik noteikts šīs regulas I pielikumā. Barības paraugu ņemšana tiek veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 152/2009 I pielikumu, un pārtikas paraugu ņemšana tiek veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 401/2006 I pielikumu.

6.   Pēc pārbaudes pabeigšanas kompetentās iestādes attiecībā uz veikto pārbaudi:

| a) | aizpilda KID II daļas attiecīgās iedaļas; |
| --- | --- |

a)

aizpilda KID II daļas attiecīgās iedaļas;

| b) | pievieno paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus; |
| --- | --- |

b)

pievieno paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus;

| c) | sniedz un aizpilda KID atsauces numuru KID; |
| --- | --- |

c)

sniedz un aizpilda KID atsauces numuru KID;

| d) | apzīmogo un paraksta KID oriģinālu; |
| --- | --- |

d)

apzīmogo un paraksta KID oriģinālu;

| e) | sagatavo parakstītā un apzīmogotā KID kopiju un saglabā to. |
| --- | --- |

e)

sagatavo parakstītā un apzīmogotā KID kopiju un saglabā to.

KID aizpildīšanai, piemērojot šo regulu, kompetentā iestāde ņem vērā III pielikumā sniegtos norādījumus.

7.   Veselības sertifikāta oriģinālu, kas minēts 5. pantā, paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus, kas minēti 4. pantā, kā arī KID pievieno sūtījumam pārvešanas laikā līdz brīdim, kad tas laists brīvā apgrozībā.

10. pants

Sūtījums pa daļām

1.   Sūtījumus nedala, iekams nav pabeigtas visas oficiālās kontroles un kompetentās iestādes nav pilnībā aizpildījušas KID, kā paredzēts 9. pantā.

2.   Ja sūtījums pēc tam tiek sadalīts, katrai sūtījuma daļai pārvadāšanas laikā līdz brīdim, kad tā laista brīvā apgrozībā, pievieno apliecinātu KID kopiju.

11. pants

Laišana brīvā apgrozībā

Lai sūtījumus laistu brīvā apgrozībā, barības un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji vai to pārstāvji pēc tam, kad veiktas visas oficiālās kontroles, muitas dienestiem (fiziski vai elektroniski) uzrāda KID, ko pienācīgi aizpildījusi kompetentā iestāde. Muitas dienesti apstiprina sūtījuma laišanu brīvā apgrozībā tikai tad, ja KID II daļas 14. ailē ir norādīts labvēlīgs kompetentās iestādes lēmums un II daļas 21. ailē tas ir parakstīts.

12. pants

Neatbilstība

Ja oficiālajā kontrolē konstatēta neatbilstība attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, kompetentā iestāde aizpilda KID III daļu un rīkojas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 882/2004 19., 20. un 21. panta noteikumiem.

13. pants

Ziņojumi

Dalībvalstis reizi trijos mēnešos iesniedz Komisijai ziņojumu par visu to oficiālo kontroļu analīžu rezultātiem, kas atbilstoši šai regulai veiktas barības un pārtikas sūtījumiem. Minēto ziņojumu iesniedz mēneša laikā pēc katra ceturkšņa beigām.

Ziņojumā ietver šādu informāciju:

| — | importēto sūtījumu skaits, |
| --- | --- |

—

importēto sūtījumu skaits,

| — | tādu sūtījumu skaits, no kuriem ņemti analizējamie paraugi, |
| --- | --- |

—

tādu sūtījumu skaits, no kuriem ņemti analizējamie paraugi,

| — | regulas 9. panta 5. punktā paredzēto pārbaužu rezultāti. |
| --- | --- |

—

regulas 9. panta 5. punktā paredzēto pārbaužu rezultāti.

14. pants

Izmaksas

Visas izmaksas, kas rodas, veicot oficiālās kontroles, ieskaitot paraugu ņemšanu, analīzi, glabāšanu un pasākumus saistībā ar neatbilstību, sedz barības un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji.

15. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 1152/2009.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās jālasa saskaņā ar atbilstības tabulu IV pielikumā.

16. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 13. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2009. gada 27. novembra Regula (EK) Nr. 1152/2009, ar ko paredz īpašus nosacījumus, kas piemērojami dažiem no konkrētām trešām valstīm importētiem pārtikas produktiem saistībā ar to piesārņojuma risku ar aflatoksīniem, un atceļ Lēmumu 2006/504/EK (OV L 313, 28.11.2009., 40. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīva 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2009. gada 27. janvāra Regula (EK) Nr. 152/2009, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei (OV L 54, 26.2.2009., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2006. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 401/2006, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikotoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos (OV L 70, 9.3.2006., 12. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2013. gada 31. janvāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 91/2013, ar ko nosaka īpašus noteikumus, ko piemēro no Ganas un Indijas importētiem zemesriekstiem, no Indijas importētām okrām un karija lapām un no Nigērijas importētām arbūzu sēklām, un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 669/2009 un Nr. 1152/2009 (OV L 33, 2.2.2013., 2. lpp.).

7

(8)  Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli un groza Lēmumu 2006/504/EK (OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.).

8

(9)  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

10

---

I PIELIKUMS

Barība un pārtika, uz kuru attiecas šajā regulā paredzētie pasākumi:

| Barība un pārtika
  (paredzētais izmantojums) | KN kods(1) | Taric apakšiedalījums | Izcelsmes valsts vai nosūtīšanas valsts | Importa fizisko pārbaužu un identitātes pārbaužu biežums (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Brazīlijas rieksti, nelobīti |

Barība un pārtika

(paredzētais izmantojums)

KN kods(1)

Taric apakšiedalījums

Izcelsmes valsts vai nosūtīšanas valsts

Importa fizisko pārbaužu un identitātes pārbaužu biežums (%)

—

Brazīlijas rieksti, nelobīti

| — | 0801 21 00 |
| --- | --- |

—

Brazīlija (BR)

Izlases veidā

| — | Riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, kas satur nelobītus Brazīlijas riekstus |
| --- | --- |

—

Riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, kas satur nelobītus Brazīlijas riekstus

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

(Pārtika)

| — | Zemesrieksti, nelobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Ķīna (CN)

20

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Barība un pārtika)

| — | Zemesrieksti, nelobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Ēģipte (EG)

20

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Barība un pārtika)

| — | Pistācijas, nelobītas |
| --- | --- |

—

Pistācijas, nelobītas

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

Irāna (IR)

50

| — | Pistācijas, lobītas |
| --- | --- |

—

Pistācijas, lobītas

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

| — | Riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, kas satur pistācijas |
| --- | --- |

—

Riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, kas satur pistācijas

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

| — | Pistāciju pasta |
| --- | --- |

—

Pistāciju pasta

| — | ex 2007 10 vai 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 vai 2007 99

| — | Pistācijas, sagatavotas vai konservētas, tostarp maisījumi |
| --- | --- |

—

Pistācijas, sagatavotas vai konservētas, tostarp maisījumi

| — | 2008 19 13 |
| --- | --- |

—

| — | 2008 19 93 |
| --- | --- |

—

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

ex 2008 97

| — | Pistāciju milti, rupjmaluma milti un pulveris |
| --- | --- |

—

Pistāciju milti, rupjmaluma milti un pulveris

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

ex 1106 30 90

(Pārtika)

| — | Žāvētas vīģes |
| --- | --- |

—

Žāvētas vīģes

| — | 0804 20 90 |
| --- | --- |

—

Turcija (TR)

20

| — | Riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, kas satur vīģes |
| --- | --- |

—

Riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, kas satur vīģes

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

ex 0813 50

| — | Vīģu pasta |
| --- | --- |

—

Vīģu pasta

| — | ex 2007 10 vai 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 vai 2007 99

| — | Vīģes, sagatavotas vai konservētas, tostarp maisījumi |
| --- | --- |

—

Vīģes, sagatavotas vai konservētas, tostarp maisījumi

| — | ex 2008 99 |
| --- | --- |

—

ex 2008 99

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

ex 2008 97

(Pārtika)

| — | Lazdu rieksti (Corylus sp.), nelobīti |
| --- | --- |

—

Lazdu rieksti (Corylus sp.), nelobīti

| — | 0802 21 00 |
| --- | --- |

—

Turcija (TR)

Izlases veidā

| — | Lazdu rieksti (Corylus sp.), lobīti |
| --- | --- |

—

Lazdu rieksti (Corylus sp.), lobīti

| — | 0802 22 00 |
| --- | --- |

—

| — | Riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, kas satur lazdu riekstus |
| --- | --- |

—

Riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, kas satur lazdu riekstus

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

ex 0813 50

| — | Lazdu riekstu pasta |
| --- | --- |

—

Lazdu riekstu pasta

| — | ex 2007 10 vai 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 vai 2007 99

| — | Lazdu rieksti, sagatavoti vai konservēti, tostarp maisījumi |
| --- | --- |

—

Lazdu rieksti, sagatavoti vai konservēti, tostarp maisījumi

| — | ex 2008 19 |
| --- | --- |

—

ex 2008 19

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

ex 2008 97

| — | Lazdu riekstu milti, rupjmaluma milti un pulveris |
| --- | --- |

—

Lazdu riekstu milti, rupjmaluma milti un pulveris

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

ex 1106 30 90

| — | Sagriezti, sašķēlēti un sadrupināti lazdu rieksti |
| --- | --- |

—

Sagriezti, sašķēlēti un sadrupināti lazdu rieksti

| — | ex 0802 22 00; 2008 19 |
| --- | --- |

—

ex 0802 22 00; 2008 19

| — | Lazdu riekstu eļļa |
| --- | --- |

—

Lazdu riekstu eļļa

| — | ex 1515 90 99 |
| --- | --- |

—

ex 1515 90 99

(Pārtika)

| — | Pistācijas, nelobītas |
| --- | --- |

—

Pistācijas, nelobītas

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

Turcija (TR)

50

| — | Pistācijas, lobītas |
| --- | --- |

—

Pistācijas, lobītas

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

| — | Riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, kas satur pistācijas |
| --- | --- |

—

Riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, kas satur pistācijas

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

ex 0813 50

| — | Pistāciju pasta |
| --- | --- |

—

Pistāciju pasta

| — | ex 2007 10 vai 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 vai 2007 99

| — | Pistācijas, sagatavotas vai konservētas, tostarp maisījumi |
| --- | --- |

—

Pistācijas, sagatavotas vai konservētas, tostarp maisījumi

| — | 2008 19 13 |
| --- | --- |

—

| — | 2008 19 93 |
| --- | --- |

—

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

ex 2008 97

| — | Pistāciju milti, rupjmaluma milti un pulveris |
| --- | --- |

—

Pistāciju milti, rupjmaluma milti un pulveris

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

ex 1106 30 90

(Pārtika)

| — | Zemesrieksti, nelobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Gana (GH)

50

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Barība un pārtika)

| — | Zemesrieksti, nelobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, nelobīti

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Indija (IN)

20

| — | Zemesrieksti, lobīti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, lobīti

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesriekstu sviests |
| --- | --- |

—

Zemesriekstu sviests

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti |
| --- | --- |

—

Zemesrieksti, citādi sagatavoti vai konservēti

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Barība un pārtika)

Arbūzu (egusi, Citrullus lanatus) sēklas un no tām iegūtie produkti

ex 1207 70 00

ex 1106 30 90

ex 2008 99 99

10

30

50

Nigērija (NG)

50

(Pārtika)

---

II PIELIKUMS

Image

---

III PIELIKUMS

Norādījumi KID, piemērojot šo regulu attiecībā uz barību un pārtiku, ko importē no konkrētām trešām valstīm, saistībā ar minēto produktu piesārņojumu ar aflatoksīniem

| Vispārīga informācija | Aizpildot kopējo ievešanas dokumentu un piemērojot šo regulu, kad vien ir minēts “IIV”, tas jālasa kā “izraudzītā ievešanas vieta” vai “norādītais importa punkts”, kā noteikts katras ailes īpašajās piezīmēs. Kad minēts “kontroles punkts”, tas jālasa kā “norādītais importa punkts”.
  Dokumentu aizpildīt drukātiem burtiem. Piezīmes ir sniegtas pie atbilstīgās ailes numura. |
| --- | --- |
| I daļa | Šo iedaļu aizpilda barības un pārtikas uzņēmums vai tā pārstāvis, ja vien nav norādīts citādi |
| I daļas 1. aile | Nosūtītājs: fiziskas vai juridiskas personas (barības vai pārtikas apritē iesaistīts uzņēmums/uzņēmējs), kas sūta sūtījumu, nosaukums/vārds un uzvārds un pilna adrese. Vēlams norādīt arī tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi. |
| I daļas 2. aile | Kā noteikts 2. pantā, visas trīs šīs ailes daļas aizpilda norādītā importa punkta (NIP) iestādes. Pirmajā ailē ierakstīt KID atsauces numuru. KID atsauces numuru varētu aizpildīt IIV iestādes. Atzīmēt NIP nosaukumu un numuru attiecīgi otrajā un trešajā ailē. |
| I daļas 3. aile | Saņēmējs: norādīt fiziskas vai juridiskas personas (barības vai pārtikas apritē iesaistīts uzņēmums/uzņēmējs), kas ir sūtījuma adresāts, nosaukumu/vārdu, uzvārdu un pilnu adresi. Vēlams norādīt arī tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi. |
| I daļas 4. aile | Par sūtījumu atbildīgā persona: (arī aģents, deklarētājs vai barības un pārtikas apritē iesaistīts uzņēmējs) norādīt tās personas vārdu/uzvārdu un pilnu adresi, kas atbild par sūtījumu, kad to iesniedz IIV, un importētāja vārdā veic nepieciešamās deklarācijas kompetentajām iestādēm. Vēlams norādīt arī tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi. |
| I daļas 5. aile | Izcelsmes valsts: norādīt valsti, kurā prece cēlusies, audzēta, vākta vai ražota. |
| I daļas 6. aile | Nosūtītāja valsts: norādīt valsti, kur sūtījums iekrauts transportlīdzeklī sūtīšanai uz Savienību. |
| I daļas 7. aile | Importētājs: norādīt nosaukumu un pilnu adresi. Vēlams norādīt arī tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi. |
| I daļas 8. aile | Galamērķis: norādīt piegādes adresi Savienībā. Vēlams norādīt arī tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi. |
| I daļas 9. aile | Saņemšana IIV (paredzamais datums): ierakstīt datumu, kad sūtījumam paredzēts nonākt IIV. |
| I daļas 10. aile | Dokumenti: pēc vajadzības ierakstīt sūtījumam pievienoto oficiālo dokumentu izsniegšanas datumu un numuru. |
| I daļas 11. aile | Transporta veids: atzīmēt ailē sūtījuma transportu.
  Identifikācija: sniegt izsmeļošu informāciju par sūtījuma transportlīdzekli. Lidmašīnai norādīt lidojuma numuru. Kuģim norādīt kuģa nosaukumu. Sauszemes transportlīdzeklim norādīt reģistrācijas numuru un vajadzības gadījumā piekabes numuru. Dzelzceļa transportam norādīt vilciena identifikācijas numuru un vagona numuru.
  Dokumentu atsauces: gaisa kravas pavadzīme, konosaments vai dzelzceļa vai autotransporta kravas pavadzīmes numurs. |
| I daļas 12. aile | Preces apraksts: izsmeļoši aprakstīt preci, izmantojot 1. panta terminoloģiju. |
| I daļas 13. aile | Preces kods: izmantot preces identifikācijas kodu, kā norādīts I pielikumā (vajadzības gadījumā arī Taric apakšiedalījumu). |
| I daļas 14. aile | Bruto svars: norādīt kopējo svaru kilogramos vai tonnās. Tā ir produktu, to nepastarpinātās taras un visa iepakojuma kopējā masa, izņemot transporta konteinerus un pārējo transportēšanas aprīkojumu.
  Neto svars: norādīt faktisko produkta svaru kilogramos vai tonnās, izņemot iepakojumu. Tā ir produkta masa bez nepastarpinātās taras vai iepakojuma. |
| I daļas 15. aile | Iepakojumu skaits: norādīt iepakojumu skaitu sūtījumā. |
| I daļas 16. aile | Temperatūra: atzīmēt atbilstīgo transportēšanas/glabāšanas temperatūru. |
| I daļas 17. aile | Iepakojuma veids: precizēt produktu iepakojuma veidu. |
| I daļas 18. aile | Preces paredzētas šādam nolūkam: atzīmēt atbilstošo aili atkarībā no tā, vai prece ir paredzēta lietošanai pārtikā bez iepriekšējas šķirošanas vai citas fizikālas apstrādes (šādā gadījumā atzīmēt “lietošanai pārtikā”) vai ir paredzēta lietošanai pārtikā pēc šādas apstrādes (šādā gadījumā atzīmēt “turpmākai pārstrādei”), vai to paredzēts izmantot kā “barību” (šādā gadījumā atzīmēt “barībai”). |
| I daļas 19. aile | Plombas numurs un konteinera numurs: vajadzības gadījumā norādīt visu plombu un konteineru identifikācijas numurus. |
| I daļas 20. aile | Pārvešanai uz kontroles punktu: ja sūtījums paredzēts importam (sal. I daļas 22. aili) un uzņēmējs izvēlas veikt identitātes kontroli un fizisko kontroli konkrētā NIP, atzīmēt aili un precīzi norādīt konkrēto NIP. |
| I daļas 21. aile | Neattiecas. |
| I daļas 22. aile | Importam: atzīmēt aili, ja sūtījums paredzēts importam. |
| I daļas 23. aile | Neattiecas. |
| I daļas 24. aile | Transportlīdzeklis sūtīšanai uz kontroles punktu: atzīmēt atbilstošo transportlīdzekli, kas izmantots sūtīšanai uz NIP. |
| II daļa | Šo iedaļu aizpilda kompetentā iestāde |
| Vispārīga informācija | II daļas 1. aili aizpilda NIP kompetentā iestāde. II daļas 2. aili līdz II daļas 9. ailei, izņemot II daļas 4. aili, aizpilda par dokumentu kontroli atbildīgie muitas dienesti vai iestādes. II daļas 10. aili līdz II daļas 21. ailei aizpilda NIP kompetentās iestādes. |
| II daļas 1. aile | KID atsauces numurs: norādīt KID atsauces numuru, kas sniegts I daļas 2. ailē. |
| II daļas 2. aile | Atsauce uz muitas dokumenta Nr.: ja nepieciešams, aili aizpilda muitas dienests. |
| II daļas 3. aile | Dokumentu pārbaude: aizpildīt par visiem sūtījumiem. |
| II daļas 4. aile | Fiziskajām pārbaudēm atlasītie sūtījumi: šīs regulas ietvaros nepiemēro. |
| II daļas 5. aile | ATĻAUTS pārsūtīt: ja pēc dokumentu pārbaudes apmierinoša rezultāta sūtījums ir pieņemams pārsūtīšanai uz NIP, IIV kompetentā iestāde atzīmē aili un skaidri norāda, uz kuru NIP pārsūta šo sūtījumu iespējamai fiziskai pārbaudei (saskaņā ar I daļas 20. ailē sniegto informāciju).
  Tālāka transportēšana: šīs regulas ietvaros nepiemēro. |
| II daļas 6. aile | NAV ATĻAUTS: ja pēc dokumentu pārbaudes neapmierinoša rezultāta sūtījums nav pieņemams pārsūtīšanai uz NIP, IIV kompetentā iestāde atzīmē aili un skaidri norāda darbības, kas jāveic sūtījuma noraidīšanas gadījumā. Ja sūtījums paredzēts “pārsūtīšanai”, “iznīcināšanai”, “pārveidošanai” un “izmantošanai citam nolūkam”, II daļas 7. ailē jānorāda galamērķa uzņēmuma adrese. |
| II daļas 7. aile | Kontrolējamo galamērķu precizējums (II daļas 6. aile): pēc vajadzības norādīt atļaujas numuru un visu to galamērķu adresi (vai kuģa nosaukumu un ostu), kuros nepieciešama papildu sūtījuma kontrole, piemēram, II daļas 6. ailē, “pārsūtīšanai”, “iznīcināšanai”, “pārveidošanai” vai “izmantošanai citam nolūkam”. |
| II daļas 8. aile | Pilnīga IIV identifikācija un oficiālais zīmogs: norādīt pilnīgu IIV identifikāciju un IIV kompetentās iestādes oficiālo zīmogu. |
| II daļas 9. aile | Valsts pilnvarots inspektors: IIV kompetentās iestādes atbildīgā ierēdņa paraksts. |
| II daļas 10. aile | Neattiecas. |
| II daļas 11. aile | Identitātes pārbaude: atzīmēt ailes, norādot, vai ir veikta identitātes pārbaude un kādi ir tās rezultāti. |
| II daļas 12. aile | Fiziskā pārbaude: norādīt, vai ir veikta fiziskā pārbaude un kādi ir tās rezultāti. |
| II daļas 13. aile | Laboratorijas testi: atzīmēt aili, norādot, vai sūtījums ir izvēlēts paraugu ņemšanai un analīzei.
  Izmeklēšana uz: norāda, uz kuru vielu (aflatoksīns B1 un/vai kopējais līmenis) un ar kuru analīzes metodi laboratorijas tests ir veikts.
  Rezultāti: norādīt laboratorijas testa rezultātus un atzīmēt attiecīgo aili. |
| II daļas 14. aile | ATĻAUTS laist brīvā apgrozībā: atzīmēt aili, ja sūtījumu laiž brīvā apgrozībā Savienībā.
  Atzīmēt vienu no ailēm (“lietošanai pārtikā”, “turpmākai pārstrādei”, “barībai” vai “izmantošanai citam nolūkam”), norādot turpmāko izmantošanu. |
| II daļas 15. aile | Neattiecas. |
| II daļas 16. aile | NAV ATĻAUTS: atzīmēt aili, ja sūtījumu noraida identitātes pārbaudes vai fiziskās pārbaudes neapmierinošu rezultātu dēļ.
  Skaidri norādīt šādā gadījumā veicamās darbības, atzīmējot vienu no ailēm (“pārsūtīšanai”, “iznīcināšanai”, “pārveidošanai” un “izmantošanai citam nolūkam”). Galamērķa uzņēmuma adresi norādīt II daļas 18. ailē. |
| II daļas 17. aile | Atteikuma iemesls: atzīmēt attiecīgo aili. Aili aizpildīt pēc vajadzības, sniedzot atbilstošu informāciju. |
| II daļas 18. aile | Kontrolējamo galamērķu precizējums (II daļas 16. aile): sniegt attiecīgi atļaujas numuru un adresi (vai kuģa nosaukumu un ostu) visiem galamērķiem, kuros nepieciešama sūtījuma papildu kontrole saskaņā ar II daļas 16. ailē norādīto informāciju. |
| II daļas 19. aile | Krava noplombēta atkārtoti: šo aili aizpildīt, ja sūtījuma oriģinālā plomba ir bojāta, atverot konteineru. Jāsaglabā visu šādā nolūkā izmantoto plombu apkopotais saraksts. |
| II daļas 20. aile | Pilnīga NIP/kontroles punkta identifikācija un oficiālais zīmogs: norādīt NIP pilnīgu identifikāciju un NIP kompetentās iestādes oficiālo zīmogu. |
| II daļas 21. aile | Valsts pilnvarotais inspektors: vārds, uzvārds (drukātiem burtiem), izsniegšanas datums un NIP kompetentās iestādes atbildīgā ierēdņa paraksts. |
| III daļa | Šo iedaļu aizpilda kompetentā iestāde |
| III daļas 1. aile | Ziņas par pārsūtīšanu: IIV vai NIP kompetentā iestāde norāda izmantotā transportlīdzekļa veidu, tā identifikācijas numuru, galamērķa valsti un pārsūtīšanas datumu, tiklīdz tas ir zināms. |
| III daļas 2. aile | Turpmākie pasākumi: norādīt vietējo kompetentās iestādes nodaļu, kas attiecīgā gadījumā atbild par uzraudzību saistībā ar sūtījuma “iznīcināšanu”, “pārveidošanu” vai “izmantošanu citam nolūkam”. Šī kompetentā iestāde šeit norāda, vai sūtījums ir saņemts un ir atbilstīgs. |
| III daļas 3. aile | Valsts pilnvarotais inspektors: “pārsūtīšanas” gadījumā NIP kompetentās iestādes atbildīgā ierēdņa paraksts. Vietējās kompetentās iestādes atbildīgās personas paraksts šādos gadījumos: “iznīcināšana”, “pārveidošana” vai “izmantošana citam nolūkam”. |

Vispārīga informācija

Aizpildot kopējo ievešanas dokumentu un piemērojot šo regulu, kad vien ir minēts “IIV”, tas jālasa kā “izraudzītā ievešanas vieta” vai “norādītais importa punkts”, kā noteikts katras ailes īpašajās piezīmēs. Kad minēts “kontroles punkts”, tas jālasa kā “norādītais importa punkts”.

Dokumentu aizpildīt drukātiem burtiem. Piezīmes ir sniegtas pie atbilstīgās ailes numura.

I daļa

Šo iedaļu aizpilda barības un pārtikas uzņēmums vai tā pārstāvis, ja vien nav norādīts citādi

I daļas 1. aile

Nosūtītājs: fiziskas vai juridiskas personas (barības vai pārtikas apritē iesaistīts uzņēmums/uzņēmējs), kas sūta sūtījumu, nosaukums/vārds un uzvārds un pilna adrese. Vēlams norādīt arī tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi.

I daļas 2. aile

Kā noteikts 2. pantā, visas trīs šīs ailes daļas aizpilda norādītā importa punkta (NIP) iestādes. Pirmajā ailē ierakstīt KID atsauces numuru. KID atsauces numuru varētu aizpildīt IIV iestādes. Atzīmēt NIP nosaukumu un numuru attiecīgi otrajā un trešajā ailē.

I daļas 3. aile

Saņēmējs: norādīt fiziskas vai juridiskas personas (barības vai pārtikas apritē iesaistīts uzņēmums/uzņēmējs), kas ir sūtījuma adresāts, nosaukumu/vārdu, uzvārdu un pilnu adresi. Vēlams norādīt arī tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi.

I daļas 4. aile

Par sūtījumu atbildīgā persona: (arī aģents, deklarētājs vai barības un pārtikas apritē iesaistīts uzņēmējs) norādīt tās personas vārdu/uzvārdu un pilnu adresi, kas atbild par sūtījumu, kad to iesniedz IIV, un importētāja vārdā veic nepieciešamās deklarācijas kompetentajām iestādēm. Vēlams norādīt arī tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi.

I daļas 5. aile

Izcelsmes valsts: norādīt valsti, kurā prece cēlusies, audzēta, vākta vai ražota.

I daļas 6. aile

Nosūtītāja valsts: norādīt valsti, kur sūtījums iekrauts transportlīdzeklī sūtīšanai uz Savienību.

I daļas 7. aile

Importētājs: norādīt nosaukumu un pilnu adresi. Vēlams norādīt arī tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi.

I daļas 8. aile

Galamērķis: norādīt piegādes adresi Savienībā. Vēlams norādīt arī tālruņa un faksa numuru vai e-pasta adresi.

I daļas 9. aile

Saņemšana IIV (paredzamais datums): ierakstīt datumu, kad sūtījumam paredzēts nonākt IIV.

I daļas 10. aile

Dokumenti: pēc vajadzības ierakstīt sūtījumam pievienoto oficiālo dokumentu izsniegšanas datumu un numuru.

I daļas 11. aile

Transporta veids: atzīmēt ailē sūtījuma transportu.

Identifikācija: sniegt izsmeļošu informāciju par sūtījuma transportlīdzekli. Lidmašīnai norādīt lidojuma numuru. Kuģim norādīt kuģa nosaukumu. Sauszemes transportlīdzeklim norādīt reģistrācijas numuru un vajadzības gadījumā piekabes numuru. Dzelzceļa transportam norādīt vilciena identifikācijas numuru un vagona numuru.

Dokumentu atsauces: gaisa kravas pavadzīme, konosaments vai dzelzceļa vai autotransporta kravas pavadzīmes numurs.

I daļas 12. aile

Preces apraksts: izsmeļoši aprakstīt preci, izmantojot 1. panta terminoloģiju.

I daļas 13. aile

Preces kods: izmantot preces identifikācijas kodu, kā norādīts I pielikumā (vajadzības gadījumā arī Taric apakšiedalījumu).

I daļas 14. aile

Bruto svars: norādīt kopējo svaru kilogramos vai tonnās. Tā ir produktu, to nepastarpinātās taras un visa iepakojuma kopējā masa, izņemot transporta konteinerus un pārējo transportēšanas aprīkojumu.

Neto svars: norādīt faktisko produkta svaru kilogramos vai tonnās, izņemot iepakojumu. Tā ir produkta masa bez nepastarpinātās taras vai iepakojuma.

I daļas 15. aile

Iepakojumu skaits: norādīt iepakojumu skaitu sūtījumā.

I daļas 16. aile

Temperatūra: atzīmēt atbilstīgo transportēšanas/glabāšanas temperatūru.

I daļas 17. aile

Iepakojuma veids: precizēt produktu iepakojuma veidu.

I daļas 18. aile

Preces paredzētas šādam nolūkam: atzīmēt atbilstošo aili atkarībā no tā, vai prece ir paredzēta lietošanai pārtikā bez iepriekšējas šķirošanas vai citas fizikālas apstrādes (šādā gadījumā atzīmēt “lietošanai pārtikā”) vai ir paredzēta lietošanai pārtikā pēc šādas apstrādes (šādā gadījumā atzīmēt “turpmākai pārstrādei”), vai to paredzēts izmantot kā “barību” (šādā gadījumā atzīmēt “barībai”).

I daļas 19. aile

Plombas numurs un konteinera numurs: vajadzības gadījumā norādīt visu plombu un konteineru identifikācijas numurus.

I daļas 20. aile

Pārvešanai uz kontroles punktu: ja sūtījums paredzēts importam (sal. I daļas 22. aili) un uzņēmējs izvēlas veikt identitātes kontroli un fizisko kontroli konkrētā NIP, atzīmēt aili un precīzi norādīt konkrēto NIP.

I daļas 21. aile

Neattiecas.

I daļas 22. aile

Importam: atzīmēt aili, ja sūtījums paredzēts importam.

I daļas 23. aile

Neattiecas.

I daļas 24. aile

Transportlīdzeklis sūtīšanai uz kontroles punktu: atzīmēt atbilstošo transportlīdzekli, kas izmantots sūtīšanai uz NIP.

II daļa

Šo iedaļu aizpilda kompetentā iestāde

Vispārīga informācija

II daļas 1. aili aizpilda NIP kompetentā iestāde. II daļas 2. aili līdz II daļas 9. ailei, izņemot II daļas 4. aili, aizpilda par dokumentu kontroli atbildīgie muitas dienesti vai iestādes. II daļas 10. aili līdz II daļas 21. ailei aizpilda NIP kompetentās iestādes.

II daļas 1. aile

KID atsauces numurs: norādīt KID atsauces numuru, kas sniegts I daļas 2. ailē.

II daļas 2. aile

Atsauce uz muitas dokumenta Nr.: ja nepieciešams, aili aizpilda muitas dienests.

II daļas 3. aile

Dokumentu pārbaude: aizpildīt par visiem sūtījumiem.

II daļas 4. aile

Fiziskajām pārbaudēm atlasītie sūtījumi: šīs regulas ietvaros nepiemēro.

II daļas 5. aile

ATĻAUTS pārsūtīt: ja pēc dokumentu pārbaudes apmierinoša rezultāta sūtījums ir pieņemams pārsūtīšanai uz NIP, IIV kompetentā iestāde atzīmē aili un skaidri norāda, uz kuru NIP pārsūta šo sūtījumu iespējamai fiziskai pārbaudei (saskaņā ar I daļas 20. ailē sniegto informāciju).

Tālāka transportēšana: šīs regulas ietvaros nepiemēro.

II daļas 6. aile

NAV ATĻAUTS: ja pēc dokumentu pārbaudes neapmierinoša rezultāta sūtījums nav pieņemams pārsūtīšanai uz NIP, IIV kompetentā iestāde atzīmē aili un skaidri norāda darbības, kas jāveic sūtījuma noraidīšanas gadījumā. Ja sūtījums paredzēts “pārsūtīšanai”, “iznīcināšanai”, “pārveidošanai” un “izmantošanai citam nolūkam”, II daļas 7. ailē jānorāda galamērķa uzņēmuma adrese.

II daļas 7. aile

Kontrolējamo galamērķu precizējums (II daļas 6. aile): pēc vajadzības norādīt atļaujas numuru un visu to galamērķu adresi (vai kuģa nosaukumu un ostu), kuros nepieciešama papildu sūtījuma kontrole, piemēram, II daļas 6. ailē, “pārsūtīšanai”, “iznīcināšanai”, “pārveidošanai” vai “izmantošanai citam nolūkam”.

II daļas 8. aile

Pilnīga IIV identifikācija un oficiālais zīmogs: norādīt pilnīgu IIV identifikāciju un IIV kompetentās iestādes oficiālo zīmogu.

II daļas 9. aile

Valsts pilnvarots inspektors: IIV kompetentās iestādes atbildīgā ierēdņa paraksts.

II daļas 10. aile

Neattiecas.

II daļas 11. aile

Identitātes pārbaude: atzīmēt ailes, norādot, vai ir veikta identitātes pārbaude un kādi ir tās rezultāti.

II daļas 12. aile

Fiziskā pārbaude: norādīt, vai ir veikta fiziskā pārbaude un kādi ir tās rezultāti.

II daļas 13. aile

Laboratorijas testi: atzīmēt aili, norādot, vai sūtījums ir izvēlēts paraugu ņemšanai un analīzei.

Izmeklēšana uz: norāda, uz kuru vielu (aflatoksīns B1 un/vai kopējais līmenis) un ar kuru analīzes metodi laboratorijas tests ir veikts.

Rezultāti: norādīt laboratorijas testa rezultātus un atzīmēt attiecīgo aili.

II daļas 14. aile

ATĻAUTS laist brīvā apgrozībā: atzīmēt aili, ja sūtījumu laiž brīvā apgrozībā Savienībā.

Atzīmēt vienu no ailēm (“lietošanai pārtikā”, “turpmākai pārstrādei”, “barībai” vai “izmantošanai citam nolūkam”), norādot turpmāko izmantošanu.

II daļas 15. aile

Neattiecas.

II daļas 16. aile

NAV ATĻAUTS: atzīmēt aili, ja sūtījumu noraida identitātes pārbaudes vai fiziskās pārbaudes neapmierinošu rezultātu dēļ.

Skaidri norādīt šādā gadījumā veicamās darbības, atzīmējot vienu no ailēm (“pārsūtīšanai”, “iznīcināšanai”, “pārveidošanai” un “izmantošanai citam nolūkam”). Galamērķa uzņēmuma adresi norādīt II daļas 18. ailē.

II daļas 17. aile

Atteikuma iemesls: atzīmēt attiecīgo aili. Aili aizpildīt pēc vajadzības, sniedzot atbilstošu informāciju.

II daļas 18. aile

Kontrolējamo galamērķu precizējums (II daļas 16. aile): sniegt attiecīgi atļaujas numuru un adresi (vai kuģa nosaukumu un ostu) visiem galamērķiem, kuros nepieciešama sūtījuma papildu kontrole saskaņā ar II daļas 16. ailē norādīto informāciju.

II daļas 19. aile

Krava noplombēta atkārtoti: šo aili aizpildīt, ja sūtījuma oriģinālā plomba ir bojāta, atverot konteineru. Jāsaglabā visu šādā nolūkā izmantoto plombu apkopotais saraksts.

II daļas 20. aile

Pilnīga NIP/kontroles punkta identifikācija un oficiālais zīmogs: norādīt NIP pilnīgu identifikāciju un NIP kompetentās iestādes oficiālo zīmogu.

II daļas 21. aile

Valsts pilnvarotais inspektors: vārds, uzvārds (drukātiem burtiem), izsniegšanas datums un NIP kompetentās iestādes atbildīgā ierēdņa paraksts.

III daļa

Šo iedaļu aizpilda kompetentā iestāde

III daļas 1. aile

Ziņas par pārsūtīšanu: IIV vai NIP kompetentā iestāde norāda izmantotā transportlīdzekļa veidu, tā identifikācijas numuru, galamērķa valsti un pārsūtīšanas datumu, tiklīdz tas ir zināms.

III daļas 2. aile

Turpmākie pasākumi: norādīt vietējo kompetentās iestādes nodaļu, kas attiecīgā gadījumā atbild par uzraudzību saistībā ar sūtījuma “iznīcināšanu”, “pārveidošanu” vai “izmantošanu citam nolūkam”. Šī kompetentā iestāde šeit norāda, vai sūtījums ir saņemts un ir atbilstīgs.

III daļas 3. aile

Valsts pilnvarotais inspektors: “pārsūtīšanas” gadījumā NIP kompetentās iestādes atbildīgā ierēdņa paraksts. Vietējās kompetentās iestādes atbildīgās personas paraksts šādos gadījumos: “iznīcināšana”, “pārveidošana” vai “izmantošana citam nolūkam”.

---

IV PIELIKUMS

15. pantā minētā atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 1152/2009 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants un I pielikums |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. pants | 3. pants |
| 4. panta 1. punkts | 4. panta 1. punkts un 5. panta 1. un 2. punkts |
| 4. panta 2. punkts | 5. panta 3. punkts |
| 4. panta 3. punkts | 5. panta 4. punkts |
| 4. panta 4. punkts | 4. panta 2. punkts |
| 4. panta 5. punkts | 6. pants |
| 5. pants | 7. pants |
| 6. pants | 8. pants |
| 7. panta 1. punkts | 9. panta 1. punkts |
| 7. panta 2. punkts | 9. panta 2. un 3. punkts |
| 7. panta 3. punkts | 9. panta 4. punkts |
| 7. panta 4. punkts | 9. panta 5. punkts |
| 7. panta 5. punkts | I pielikums |
| 7. panta 6. punkts | 9. panta 6. punkts |
| 7. panta 7. punkts | 9. panta 7. punkts |
| 7. panta 8. punkts | 11. pants |
| 7. panta 9. punkts | 13. pants |
| 8. pants | 10. pants |
| 9. pants | — |
| 10. pants | 14. pants |
| 11. pants | 15. pants |
| 12. pants | — |
| 13. pants | 16. pants |
| I pielikums | II pielikums |
| II pielikums | III pielikums |

Regula (EK) Nr. 1152/2009

Šī regula

1. pants

1. pants un I pielikums

2. pants

2. pants

3. pants

3. pants

4. panta 1. punkts

4. panta 1. punkts un 5. panta 1. un 2. punkts

4. panta 2. punkts

5. panta 3. punkts

4. panta 3. punkts

5. panta 4. punkts

4. panta 4. punkts

4. panta 2. punkts

4. panta 5. punkts

6. pants

5. pants

7. pants

6. pants

8. pants

7. panta 1. punkts

9. panta 1. punkts

7. panta 2. punkts

9. panta 2. un 3. punkts

7. panta 3. punkts

9. panta 4. punkts

7. panta 4. punkts

9. panta 5. punkts

7. panta 5. punkts

I pielikums

7. panta 6. punkts

9. panta 6. punkts

7. panta 7. punkts

9. panta 7. punkts

7. panta 8. punkts

11. pants

7. panta 9. punkts

13. pants

8. pants

10. pants

9. pants

—

10. pants

14. pants

11. pants

15. pants

12. pants

—

13. pants

16. pants

I pielikums

II pielikums

II pielikums

III pielikums

---

| 14.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 242/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 242/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 885/2014

(2014. gada 13. augusts),

ar ko paredz īpašus nosacījumus, kas piemērojami no Indijas importētām okrām un karija lapām, un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 91/2013

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (2), un jo īpaši tās 15. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai aizsargātu cilvēku veselību, dzīvnieku veselību un vidi, Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantā paredzēta iespēja pieņemt atbilstošus Savienības ārkārtas pasākumus attiecībā uz pārtiku un barību, kas importēta no trešās valsts, ja šo risku nevar apmierinoši novērst ar dalībvalstu atsevišķi veiktajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Lai aizsargātu cilvēku veselību, dzīvnieku veselību un vidi, Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantā paredzēta iespēja pieņemt atbilstošus Savienības ārkārtas pasākumus attiecībā uz pārtiku un barību, kas importēta no trešās valsts, ja šo risku nevar apmierinoši novērst ar dalībvalstu atsevišķi veiktajiem pasākumiem.

| (2) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 669/2009 (3) noteikta pastiprināta oficiālā kontrole attiecībā uz konkrētas barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, importu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 669/2009 (3) noteikta pastiprināta oficiālā kontrole attiecībā uz konkrētas barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, importu.

| (3) | Cita starpā ir noteikts, ka biežākas importa oficiālās kontroles attiecībā uz pesticīdu atliekām jāveic vairāk nekā divus gadus no Indijas importētām karija lapām un gandrīz divus gadus no Indijas importētām okrām. |
| --- | --- |

(3)

Cita starpā ir noteikts, ka biežākas importa oficiālās kontroles attiecībā uz pesticīdu atliekām jāveic vairāk nekā divus gadus no Indijas importētām karija lapām un gandrīz divus gadus no Indijas importētām okrām.

| (4) | Biežāku oficiālo kontroļu rezultāti turpina uzrādīt biežu neatbilstību maksimālajiem pesticīdu atlieku līmeņiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos, un vairākas reizes tika novēroti ļoti augsti līmeņi. Minētie rezultāti liecina, ka minētās pārtikas imports apdraud cilvēku veselību. Pēc oficiālo kontroļu biežuma palielināšanas perioda uz Savienības robežām netika novēroti situācijas uzlabojumi. Turklāt, neraugoties uz Eiropas Komisijas nepārprotamo lūgumu, no Indijas iestādēm netika saņemts konkrēts un apmierinošs rīcības plāns ražošanas un kontroles sistēmu trūkumu novēršanai. |
| --- | --- |

(4)

Biežāku oficiālo kontroļu rezultāti turpina uzrādīt biežu neatbilstību maksimālajiem pesticīdu atlieku līmeņiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos, un vairākas reizes tika novēroti ļoti augsti līmeņi. Minētie rezultāti liecina, ka minētās pārtikas imports apdraud cilvēku veselību. Pēc oficiālo kontroļu biežuma palielināšanas perioda uz Savienības robežām netika novēroti situācijas uzlabojumi. Turklāt, neraugoties uz Eiropas Komisijas nepārprotamo lūgumu, no Indijas iestādēm netika saņemts konkrēts un apmierinošs rīcības plāns ražošanas un kontroles sistēmu trūkumu novēršanai.

| (5) | Lai aizsargātu cilvēku veselību Savienībā, nepieciešams sniegt papildu garantijas saistībā ar minēto pārtiku no Indijas. Tādēļ ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 91/2013 (4) noteica, ka visiem no Indijas importētu karija lapu un okru sūtījumiem jāpievieno sertifikāts, kurā apliecināts, ka no produktiem ir ņemti paraugi un tie ir analizēti, lai noteiktu tajos pesticīdu atlieku klātbūtni, un ka tie atzīti par atbilstošiem Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(5)

Lai aizsargātu cilvēku veselību Savienībā, nepieciešams sniegt papildu garantijas saistībā ar minēto pārtiku no Indijas. Tādēļ ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 91/2013 (4) noteica, ka visiem no Indijas importētu karija lapu un okru sūtījumiem jāpievieno sertifikāts, kurā apliecināts, ka no produktiem ir ņemti paraugi un tie ir analizēti, lai noteiktu tajos pesticīdu atlieku klātbūtni, un ka tie atzīti par atbilstošiem Savienības tiesību aktiem.

| (6) | Lai nodrošinātu importa kontroļu efektīvu organizāciju un zināmu vienotību Savienības līmenī attiecībā uz aflatoksīnu klātbūtni konkrētā barībā un pārtikā no konkrētām trešām valstīm, ir lietderīgi visai barībai un pārtikai no trešām valstīm piemērot īpašus nosacījumus attiecībā uz aflatoksīnu klātbūtni, apkopojot tos vienā regulā. Tāpēc noteikumi attiecībā uz zemesriekstiem no Indijas un Ganas un arbūzu sēklām no Nigērijas būtu jāiekļauj vienā regulā kopā ar noteikumiem, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1152/2009 (5). |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu importa kontroļu efektīvu organizāciju un zināmu vienotību Savienības līmenī attiecībā uz aflatoksīnu klātbūtni konkrētā barībā un pārtikā no konkrētām trešām valstīm, ir lietderīgi visai barībai un pārtikai no trešām valstīm piemērot īpašus nosacījumus attiecībā uz aflatoksīnu klātbūtni, apkopojot tos vienā regulā. Tāpēc noteikumi attiecībā uz zemesriekstiem no Indijas un Ganas un arbūzu sēklām no Nigērijas būtu jāiekļauj vienā regulā kopā ar noteikumiem, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1152/2009 (5).

| (7) | Lai nodrošinātu importa kontroļu efektīvu organizāciju un zināmu vienotību Savienības līmenī, ir lietderīgi šajā regulā paredzēt tādas kontroles procedūras, lai veiktu fiziskās kontroles pesticīdu atlieku konstatēšanai uz karija lapām un okrām no Indijas, kas atbilst spēkā esošajiem pasākumiem, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 669/2009. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu importa kontroļu efektīvu organizāciju un zināmu vienotību Savienības līmenī, ir lietderīgi šajā regulā paredzēt tādas kontroles procedūras, lai veiktu fiziskās kontroles pesticīdu atlieku konstatēšanai uz karija lapām un okrām no Indijas, kas atbilst spēkā esošajiem pasākumiem, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 669/2009.

| (8) | Paraugu ņemšana no sūtījumiem un to analīzes būtu jāveic atbilstoši attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Maksimālie pesticīdu atlieku līmeņi ir noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (6). Noteikumi par paraugu ņemšanu pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei ir noteikti ar Komisijas Direktīvu 2002/63/EK (7). |
| --- | --- |

(8)

Paraugu ņemšana no sūtījumiem un to analīzes būtu jāveic atbilstoši attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Maksimālie pesticīdu atlieku līmeņi ir noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (6). Noteikumi par paraugu ņemšanu pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei ir noteikti ar Komisijas Direktīvu 2002/63/EK (7).

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro šādas pārtikas sūtījumiem, kas atbilst I pielikumā iekļautajiem KN kodiem un Taric klasifikācijai:

| a) | okras (pārtika – svaiga un saldēta), kuru izcelsmes valsts ir Indija vai kuras sūtītas no Indijas; |
| --- | --- |

a)

okras (pārtika – svaiga un saldēta), kuru izcelsmes valsts ir Indija vai kuras sūtītas no Indijas;

| b) | karija lapas (pārtika – garšaugi), kuru izcelsmes valsts ir Indija vai kuras sūtītas no Indijas. |
| --- | --- |

b)

karija lapas (pārtika – garšaugi), kuru izcelsmes valsts ir Indija vai kuras sūtītas no Indijas.

2.   Šo regulu piemēro arī salikta sastāva pārtikai, kuras sastāvā ir vairāk nekā 20 % 1. punktā minētās pārtikas.

3.   Šo regulu nepiemēro 1. un 2. punktā minētās pārtikas sūtījumiem, kas ir paredzēti privātpersonai vienīgi personīgam patēriņam vai lietošanai. Šaubu gadījumā sūtījuma saņēmējam ir pienākums sniegt pierādījumus.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. un 3. pantā, Regulas (EK) Nr. 882/2004 2. pantā un Regulas (EK) Nr. 669/2009 3. pantā noteiktās definīcijas.

Šajā regulā par sūtījumu uzskata partiju, kā minēts Direktīvā 2002/63/EK.

3. pants

Imports Savienībā

Pārtikas sūtījumus, kas minēti 1. panta 1. un 2. punktā, drīkst importēt Savienībā tikai saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas šajā regulā.

Šādas pārtikas sūtījumus Savienībā ieved tikai caur izraudzītām ievešanas vietām (IIV).

4. pants

Paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti

1.   Pārtikas produktu sūtījumiem, kas minēti 1. panta 1. un 2. punktā, pievieno paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus, ko veic izcelsmes valsts kompetentās iestādes vai tās valsts kompetentās iestādes, no kuras sūtījums tiek sūtīts, ja tā atšķiras no izcelsmes valsts, lai apstiprinātu atbilstību Savienības tiesību aktiem par maksimālajiem pesticīdu atlieku līmeņiem attiecībā uz 1. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto pārtiku, tostarp salikta sastāva pārtiku, kuras sastāvā ir vairāk nekā 20 % šādas pārtikas.

2.   Paraugu ņemšana, kas minēta 1. punktā, jāveic saskaņā ar Direktīvu 2002/63/EK attiecībā uz pesticīdu atliekām.

5. pants

Veselības sertifikāts

1.   Sūtījumam pievieno arī veselības sertifikātu, kas sagatavots saskaņā ar II pielikumā sniegto paraugu.

2.   Veselības sertifikāts ir aizpildīts, parakstīts, un to apstiprinājis izcelsmes valsts kompetentās iestādes pilnvarotais pārstāvis vai tās valsts kompetentās iestādes pilnvarotais pārstāvis, no kuras sūtījums tiek sūtīts, ja tā atšķiras no izcelsmes valsts.

3.   Veselības sertifikātu sagatavo tās dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām, kurā atrodas IIV. Tomēr dalībvalsts var piekrist izmantot veselības sertifikātus, kas sagatavoti citā Savienības oficiālajā valodā.

4.   Veselības sertifikāts ir derīgs tikai četrus mēnešus kopš izsniegšanas dienas.

6. pants

Identifikācija

Katru 1. panta 1. un 2. punktā minētas pārtikas sūtījumu identificē ar identifikācijas kodu, kurš atbilst 4. pantā minēto paraugu ņemšanas un analīžu rezultātu identifikācijas kodam un 5. pantā minētā veselības sertifikāta identifikācijas kodam. Katru atsevišķo sūtījuma maisiņu vai cita veida iepakojumu apzīmē ar šo identifikācijas kodu.

7. pants

Iepriekšējs paziņojums par sūtījumiem

1.   Pārtikas aprites uzņēmēji vai to pārstāvji iepriekš paziņo kompetentajām iestādēm izraudzītajā ievešanas vietā 1. panta 1. un 2. punktā minēto pārtikas sūtījumu plānoto faktiskās pienākšanas datumu un laiku, kā arī sūtījuma specifiku.

2.   Lai izpildītu iepriekšējās paziņošanas pienākumu, tie aizpilda kopējā ievešanas dokumenta (KID) I daļu un to iesniedz kompetentajai iestādei izraudzītajā ievešanas vietā vismaz vienu darbdienu pirms sūtījuma faktiskās pienākšanas.

3.   Aizpildot KID šīs regulas piemērošanai, pārtikas aprites uzņēmēji attiecībā uz šīs regulas 1. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto pārtiku, tostarp salikta sastāva pārtiku, kuras sastāvā ir vairāk nekā 20 % šādas pārtikas, ņem vērā Regulas (EK) Nr. 669/2009 II pielikumā noteiktos KID aizpildīšanas norādījumus.

8. pants

Oficiālās kontroles

1.   Kompetentā iestāde izraudzītajā ievešanas vietā veic 1. panta 1. un 2. punktā minēto pārtikas sūtījumu dokumentu pārbaudes, lai apstiprinātu atbilstību 4. un 5. pantā noteiktajām prasībām.

2.   Šīs regulas 1. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētās pārtikas un šīs regulas 1. panta 2. punktā minētās saistītās salikta sastāva pārtikas identitātes un fiziskās pārbaudes veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 669/2009 8., 9. un 19. pantu šīs regulas I pielikumā noteiktajā biežumā.

3.   Pēc pārbaužu pabeigšanas kompetentās iestādes:

| a) | aizpilda attiecīgo kopējā ievešanas dokumenta (KID) II daļu; |
| --- | --- |

a)

aizpilda attiecīgo kopējā ievešanas dokumenta (KID) II daļu;

| b) | pievieno saskaņā ar šā panta 2. punktu ņemto paraugu un veikto analīžu rezultātus; |
| --- | --- |

b)

pievieno saskaņā ar šā panta 2. punktu ņemto paraugu un veikto analīžu rezultātus;

| c) | kopējā ievešanas dokumentā sniedz un aizpilda KID atsauces numuru; |
| --- | --- |

c)

kopējā ievešanas dokumentā sniedz un aizpilda KID atsauces numuru;

| d) | apzīmogo un paraksta KID oriģinālu; |
| --- | --- |

d)

apzīmogo un paraksta KID oriģinālu;

| e) | sagatavo parakstītā un apzīmogotā KID kopiju un to saglabā. |
| --- | --- |

e)

sagatavo parakstītā un apzīmogotā KID kopiju un to saglabā.

4.   KID un veselības sertifikāta oriģinālu ar pievienotajiem 4. pantā minētajiem paraugu ņemšanas un analīžu rezultātiem pievieno sūtījumam pārvadāšanas laikā līdz brīdim, kad tas laists brīvā apgrozībā. Attiecībā uz šīs regulas 1. panta 1. un 2. punktā minēto pārtiku, ja sūtījuma tālāka transportēšana ir atkarīga no fizisko pārbaužu rezultātiem, šim nolūkam izsniedz apstiprinātu KID oriģināla kopiju.

9. pants

Sūtījuma sadalīšana pa daļām

1.   Sūtījumus nedala, iekams nav pabeigtas visas oficiālās kontroles un kompetentās iestādes pilnībā nav aizpildījušas KID, kā paredzēts 8. pantā.

2.   Gadījumā, ja sūtījums pēc tam tiek sadalīts, katrai sūtījuma daļai pievieno apstiprinātu KID kopiju pārvadāšanas laikā līdz brīdim, kad tā laista brīvā apgrozībā.

10. pants

Laišana brīvā apgrozībā

Lai sūtījumus laistu brīvā apgrozībā, pārtikas aprites uzņēmēji vai to pārstāvji (fiziski vai elektroniski) uzrāda muitas dienestiem KID, ko pienācīgi aizpildījusi kompetentā iestāde, kad pabeigtas visas oficiālās kontroles. Muitas dienesti apstiprina sūtījuma laišanu brīvā apgrozībā tikai tad, ja KID II daļas 14. ailē ir norādīts labvēlīgs kompetentās iestādes lēmums, kas II daļas 21. ailē parakstīts.

11. pants

Neatbilstība

Ja oficiālajā kontrolē konstatēta neatbilstība attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, kompetentā iestāde aizpilda KID III daļu un rīkojas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 882/2004 19., 20. un 21. pantam.

12. pants

Ziņojumi

Dalībvalstis reizi trijos mēnešos iesniedz Komisijai ziņojumu par visu to oficiālo pārbaužu analīžu rezultātiem, kas atbilstoši šai regulai veiktas pārtikas sūtījumiem. Minēto ziņojumu iesniedz mēneša laikā pēc katra ceturkšņa beigām.

Ziņojumā norāda šādu informāciju:

| — | ievesto sūtījumu skaits, |
| --- | --- |

—

ievesto sūtījumu skaits,

| — | tādu sūtījumu skaits, no kuriem ņemti analizējamie paraugi, |
| --- | --- |

—

tādu sūtījumu skaits, no kuriem ņemti analizējamie paraugi,

| — | 8. panta 2. punktā paredzēto pārbaužu rezultāti. |
| --- | --- |

—

8. panta 2. punktā paredzēto pārbaužu rezultāti.

13. pants

Izmaksas

Visas oficiālo kontroļu izmaksas, ieskaitot paraugu ņemšanu, analīzes, uzglabāšanu un pasākumus saistībā ar neatbilstību, sedz pārtikas aprites uzņēmējs.

14. pants

Atcelšana

Ar šo atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 91/2013.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 13. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 669/2009, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, pastiprinātu importa oficiālo kontroli un groza Lēmumu 2006/504/EK (OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.).

3

(4)  Komisijas 2013. gada 31. janvāra Īstenošanas regula (ES) Nr. 91/2013, ar ko nosaka īpašus noteikumus, ko piemēro no Ganas un Indijas importētiem zemesriekstiem, no Indijas importētām okrām un karija lapām un no Nigērijas importētām arbūzu sēklām, un ar ko groza Komisijas Regulas (EK) Nr. 669/2009 un (EK) Nr. 1152/2009 (OV L 33, 2.2.2013., 2. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2009. gada 27. novembra Regula (EK) Nr. 1152/2009, ar ko paredz īpašus nosacījumus, kas piemērojami dažiem no konkrētām trešām valstīm importētiem pārtikas produktiem saistībā ar to piesārņojuma risku ar aflatoksīniem, un atceļ Lēmumu 2006/504/EK (OV L 313, 28.11.2009., 40. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

6

(7)  Komisijas 2002. gada 11. jūlija Direktīva 2002/63/EK, ar ko nosaka Kopienas paraugu ņemšanas metodes pesticīdu atlieku oficiālajai kontrolei augu un dzīvnieku izcelsmes produktos un uz to virsmas un ar ko atceļ Direktīvu 79/700/EEK (OV L 187, 16.7.2002., 30. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

Pārtika, kas nav dzīvnieku izcelsmes pārtika un uz kuru attiecas šajā regulā paredzētie pasākumi:

| Barība un pārtika
  (paredzētais izmantojums) | KN kods (1) | Taric apakšgrupa | Izcelsmes valsts | Risks | Importa fiziskās un identitātes pārbaužu biežums (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Okras


  (Pārtika – svaiga un saldēta) | ex 0709 99 90 | 20 | Indija (IN) | Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (2) | 20 |
| Karija lapas (Bergera/Murraya koenigii)


  (Pārtika – garšaugi – svaigi, žāvēti un saldēti) | ex 1211 90 86 | 10 | Indija (IN) | Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (3) | 20 |

Barība un pārtika

(paredzētais izmantojums)

KN kods (1)

Taric apakšgrupa

Izcelsmes valsts

Risks

Importa fiziskās un identitātes pārbaužu biežums (%)

Okras

(Pārtika – svaiga un saldēta)

ex 0709 99 90

20

Indija (IN)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (2)

20

Karija lapas (Bergera/Murraya koenigii)

(Pārtika – garšaugi – svaigi, žāvēti un saldēti)

ex 1211 90 86

10

Indija (IN)

Pesticīdu atliekas, kas analizētas, izmantojot vairāku atlieku noteikšanas metodes, kuras balstītas uz GC-MS un LC-MS, vai izmantojot vienas atliekas noteikšanas metodes (3)

20

---

(1)  Ja jāpārbauda tikai daži ar kādu KN kodu klasificēti produkti un preču nomenklatūrā šim kodam nav atsevišķas apakšnodaļas, tad KN kodu marķē ar “ex”.

(2)  Izcelsmes valsts sertifikācija un dalībvalstu importa kontrole, lai nodrošinātu atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulai (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.), un jo īpaši šādu vielu atliekas: acefāts, metamidofoss, triazofoss, endosulfāns, monokrotofoss, metomils, tiodikarbs, diafentiurons, tiametoksams, fipronils, oksamils, acetamiprīds, indoksakarbs, mandipropamīds.

(3)  Izcelsmes valsts sertifikācija un dalībvalstu importa kontrole, lai nodrošinātu atbilstību Regulai (EK) Nr. 396/2005, un jo īpaši šādu vielu atliekas: triazofoss, oksidemetonmetils, hlorpirifoss, acetamiprīds, tiametoksams, klotianidīns, metamidofoss, acefāts, propargīts, monokrotofoss.

---

II PIELIKUMS

Image

---

| 14.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 242/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 242/27

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 886/2014

(2014. gada 13. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 13. augustā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0805 50 10 | AR | 158,9 |
| CL | 209,1 |
| TR | 74,0 |
| UY | 129,8 |
| ZA | 144,7 |
| ZZ | 143,3 |
| 0806 10 10 | BR | 184,0 |
| EG | 209,1 |
| MA | 171,3 |
| MX | 246,5 |
| TR | 156,9 |
| ZZ | 193,9 |
| 0808 10 80 | AR | 89,3 |
| BR | 96,2 |
| CL | 107,3 |
| CN | 120,6 |
| NZ | 117,6 |
| US | 142,8 |
| ZA | 113,5 |
| ZZ | 112,5 |
| 0808 30 90 | AR | 217,5 |
| CL | 84,2 |
| TR | 142,5 |
| ZA | 84,6 |
| ZZ | 132,2 |
| 0809 30 | MK | 67,3 |
| TR | 134,9 |
| ZZ | 101,1 |
| 0809 40 05 | BA | 43,4 |
| MK | 49,3 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 204,6 |
| ZZ | 106,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

99,6

ZZ

99,6

0805 50 10

AR

158,9

CL

209,1

TR

74,0

UY

129,8

ZA

144,7

ZZ

143,3

0806 10 10

BR

184,0

EG

209,1

MA

171,3

MX

246,5

TR

156,9

ZZ

193,9

0808 10 80

AR

89,3

BR

96,2

CL

107,3

CN

120,6

NZ

117,6

US

142,8

ZA

113,5

ZZ

112,5

0808 30 90

AR

217,5

CL

84,2

TR

142,5

ZA

84,6

ZZ

132,2

0809 30

MK

67,3

TR

134,9

ZZ

101,1

0809 40 05

BA

43,4

MK

49,3

TR

127,6

ZA

204,6

ZZ

106,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 14.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 242/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 242/29

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2014. gada 12. augusts)

par pasākumu, ko Beļģija veikusi saskaņā ar Padomes Direktīvas 89/686/EEK 7. pantu, atsaucot no galalietotājiem dzirdes aizsargus (ausu ieliktņus)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5670)

(2014/529/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 21. decembra Direktīvu 89/686/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Beļģijas iestādes 2013. gada jūnijā paziņoja Komisijai par pasākumu, ar ko no galalietotājiem atsauc dzirdes aizsargu – ausu ieliktņu – izstrādājumu Climax 13 (atkārtoti izmantojams modelis), ko ražojis uzņēmums Productos Climax S.A., Polígono Industrial Sector Mollet, c/Llobregat n
  o
  1, 08150 Parets del Valles (Barcelona), Spānija. Saskaņā ar Komisijai iesniegtajiem dokumentiem šim individuālajam aizsardzības līdzeklim tika veikta atbilstības novērtēšanas procedūra, kas noteikta direktīvas 11. panta A daļā un ko apliecina Spānijas pilnvarotās iestādes Centro Nacional de Medios de Protección – Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo (NB Nr. 0159) izsniegts EK tipa apstiprinājuma sertifikāts, kurā ir atsauces uz attiecīgajiem harmonizētā standarta EN 352-2:1993. punktiem. |
| --- | --- |

(1)

Beļģijas iestādes 2013. gada jūnijā paziņoja Komisijai par pasākumu, ar ko no galalietotājiem atsauc dzirdes aizsargu – ausu ieliktņu – izstrādājumu Climax 13 (atkārtoti izmantojams modelis), ko ražojis uzņēmums Productos Climax S.A., Polígono Industrial Sector Mollet, c/Llobregat n
  o
  1, 08150 Parets del Valles (Barcelona), Spānija. Saskaņā ar Komisijai iesniegtajiem dokumentiem šim individuālajam aizsardzības līdzeklim tika veikta atbilstības novērtēšanas procedūra, kas noteikta direktīvas 11. panta A daļā un ko apliecina Spānijas pilnvarotās iestādes Centro Nacional de Medios de Protección – Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo (NB Nr. 0159) izsniegts EK tipa apstiprinājuma sertifikāts, kurā ir atsauces uz attiecīgajiem harmonizētā standarta EN 352-2:1993. punktiem.

| (2) | Beļģijas iestādes 2013. gada janvārī RAPEX sistēmā ziņoja par šo izstrādājumu (ziņojums Nr. A12/0039/13). |
| --- | --- |

(2)

Beļģijas iestādes 2013. gada janvārī RAPEX sistēmā ziņoja par šo izstrādājumu (ziņojums Nr. A12/0039/13).

| (3) | Beļģijas iestādes pasākumu pamatoja ar to, ka izstrādājums neatbilst harmonizētā standarta EN 352-2:1993 Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 2. daļa. Ausu ieliktņi 4.1.1., 4.2.2., 4.3.6., 5. un 6. punktam,atsaucoties uz šādām Direktīvas 89/686/EEK II pielikumā noteiktajām veselības aizsardzības un drošības pamatprasībām (VADP):






  — | 1.4. Ražotāja sniegtā informācija. Instrukcijas nav Beļģijas valsts valodās, |
| --- | --- | --- |

(3)

Beļģijas iestādes pasākumu pamatoja ar to, ka izstrādājums neatbilst harmonizētā standarta EN 352-2:1993 Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 2. daļa. Ausu ieliktņi 4.1.1., 4.2.2., 4.3.6., 5. un 6. punktam,atsaucoties uz šādām Direktīvas 89/686/EEK II pielikumā noteiktajām veselības aizsardzības un drošības pamatprasībām (VADP):

—

1.4. Ražotāja sniegtā informācija. Instrukcijas nav Beļģijas valsts valodās,

| — | 3.5. Aizsardzība pret trokšņu kaitīgo ietekmi. Laboratorija, kas pēc Beļģijas iestāžu pieprasījuma pārbaudīja izstrādājumu, tā viendabīguma trūkuma dēļ (ieliktņu diametru atšķirības) pārbaužu rezultātos nevarēja apstiprināt tādu izstrādājuma aizsardzības līmenī, uz kādu atsaucas ražotājs. Šī variācija ir ļoti ievērojama un ietekmē lietotāja aizsardzību. |
| --- | --- |

—

3.5. Aizsardzība pret trokšņu kaitīgo ietekmi. Laboratorija, kas pēc Beļģijas iestāžu pieprasījuma pārbaudīja izstrādājumu, tā viendabīguma trūkuma dēļ (ieliktņu diametru atšķirības) pārbaužu rezultātos nevarēja apstiprināt tādu izstrādājuma aizsardzības līmenī, uz kādu atsaucas ražotājs. Šī variācija ir ļoti ievērojama un ietekmē lietotāja aizsardzību.

| (4) | Beļģijas iestādes secināja, ka, tā kā nav iespējams noteikt aizsardzības līmeni, izstrādājumi ir uzskatāmi par bīstamiem, jo lietojot tie var radīt savainojumus, kas savukārt ir pretrunā individuālajiem aizsardzības līdzekļiem izvirzītajām prasībām (riska kategorija: dzirdes bojājums). |
| --- | --- |

(4)

Beļģijas iestādes secināja, ka, tā kā nav iespējams noteikt aizsardzības līmeni, izstrādājumi ir uzskatāmi par bīstamiem, jo lietojot tie var radīt savainojumus, kas savukārt ir pretrunā individuālajiem aizsardzības līdzekļiem izvirzītajām prasībām (riska kategorija: dzirdes bojājums).

| (5) | Komisija rakstiski aicināja ražotāju un izplatītāju Beļģijā paziņot viņu apsvērumus par Beļģijas iestāžu veikto pasākumu. Ražotājs atbildē norādīja, ka pēc ziņojuma saņemšanas no Beļģijas iestādēm un pēc Agència Catalana del Consum (valsts iestāde, kas ir Katalonijas (Spānija) reģionālās valdības pakļautībā) inspektora apmeklējuma, kurš konfiscēja atlikušos attiecīgā izstrādājuma krājumus, izstrādājums tika izņemts no valsts un starptautiskā tirgus. Klienti pēc tam tika attiecīgi informēti. Pēc šīs darbības veikšanas atlikušie šā izstrādājuma krājumi tika iznīcināti. |
| --- | --- |

(5)

Komisija rakstiski aicināja ražotāju un izplatītāju Beļģijā paziņot viņu apsvērumus par Beļģijas iestāžu veikto pasākumu. Ražotājs atbildē norādīja, ka pēc ziņojuma saņemšanas no Beļģijas iestādēm un pēc Agència Catalana del Consum (valsts iestāde, kas ir Katalonijas (Spānija) reģionālās valdības pakļautībā) inspektora apmeklējuma, kurš konfiscēja atlikušos attiecīgā izstrādājuma krājumus, izstrādājums tika izņemts no valsts un starptautiskā tirgus. Klienti pēc tam tika attiecīgi informēti. Pēc šīs darbības veikšanas atlikušie šā izstrādājuma krājumi tika iznīcināti.

| (6) | Atbildot uz Beļģijas iestāžu ziņojumu, Spānijas iestādes informēja, ka ir veikti pasākumi izstrādājuma izņemšanai no tirgus un ka uzņēmums Productos Climax S.A. ir paziņojis par izstrādājuma izņemšanu no tirgus. |
| --- | --- |

(6)

Atbildot uz Beļģijas iestāžu ziņojumu, Spānijas iestādes informēja, ka ir veikti pasākumi izstrādājuma izņemšanai no tirgus un ka uzņēmums Productos Climax S.A. ir paziņojis par izstrādājuma izņemšanu no tirgus.

| (7) | Ņemot vērā pieejamo dokumentāciju, izteiktos komentārus un iesaistīto pušu veiktās darbības, Komisija uzskata, ka, atsaucoties uz Direktīvas 89/686/EEK II pielikuma 1.4. un 3.5. punktā noteiktajām veselības aizsardzības un drošības pamatprasībām (VADP), dzirdes aizsargu – ausu ieliktņu – izstrādājums Climax 13 (atkārtoti izmantojams modelis) neatbilst harmonizētā standarta EN 352-2:1993 4.1.1., 4.2.2., 4.3.6., 5. un 6. punktam, jo tas, ievietots ausī, var radīt savainojumus, |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā pieejamo dokumentāciju, izteiktos komentārus un iesaistīto pušu veiktās darbības, Komisija uzskata, ka, atsaucoties uz Direktīvas 89/686/EEK II pielikuma 1.4. un 3.5. punktā noteiktajām veselības aizsardzības un drošības pamatprasībām (VADP), dzirdes aizsargu – ausu ieliktņu – izstrādājums Climax 13 (atkārtoti izmantojams modelis) neatbilst harmonizētā standarta EN 352-2:1993 4.1.1., 4.2.2., 4.3.6., 5. un 6. punktam, jo tas, ievietots ausī, var radīt savainojumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Beļģijas iestāžu veiktais pasākums, ar ko no galalietotājiem atsauc dzirdes aizsargu – ausu ieliktņu – izstrādājumu Climax 13 (atkārtoti izmantojams modelis), ko ražo Productos Climax S.A., ir pamatots.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2014. gada 12. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Ferdinando NELLI FEROCI

---

(1)  OV L 399, 30.12.1989., 18. lpp.

1

---

| 14.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 242/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 242/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2014. gada 13. augusts)

par dažiem pagaidu aizsardzības pasākumiem saistībā ar Āfrikas cūku mēri Latvijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5915)

(Autentisks ir tikai teksts latviešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/530/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Āfrikas cūku mēris ir vīrusu infekcijas slimība, ar ko slimo cūkas mājas un savvaļas cūku populācijās un kas var būtiski ietekmēt cūku audzēšanas rentabilitāti, traucējot Savienības iekšējo tirdzniecību un eksportu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Āfrikas cūku mēris ir vīrusu infekcijas slimība, ar ko slimo cūkas mājas un savvaļas cūku populācijās un kas var būtiski ietekmēt cūku audzēšanas rentabilitāti, traucējot Savienības iekšējo tirdzniecību un eksportu uz trešām valstīm.

| (2) | Āfrikas cūku mēra uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām cūku audzētavām un uz savvaļas cūkām. Tādējādi, tirgojot dzīvas cūkas vai to produktus, tas var izplatīties no dalībvalsts uz dalībvalsti un uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(2)

Āfrikas cūku mēra uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs var izplatīties uz citām cūku audzētavām un uz savvaļas cūkām. Tādējādi, tirgojot dzīvas cūkas vai to produktus, tas var izplatīties no dalībvalsts uz dalībvalsti un uz trešām valstīm.

| (3) | Ar Padomes Direktīvu 2002/60/EK (3) ievieš Savienības pasākumu minimumu Āfrikas cūku mēra kontrolei. Direktīvas 2002/60/EK 15. pantā paredzēta inficētās zonas izveide pēc tam, kad apstiprināti viens vai vairāki savvaļas cūku saslimšanas gadījumi ar Āfrikas cūku mēri. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomes Direktīvu 2002/60/EK (3) ievieš Savienības pasākumu minimumu Āfrikas cūku mēra kontrolei. Direktīvas 2002/60/EK 15. pantā paredzēta inficētās zonas izveide pēc tam, kad apstiprināti viens vai vairāki savvaļas cūku saslimšanas gadījumi ar Āfrikas cūku mēri.

| (4) | Latvija ir informējusi Komisiju par pašreizējo stāvokli tās teritorijā saistībā ar Āfrikas cūku mēri un saskaņā ar Direktīvas 2002/60/EK 15. pantu ir izveidojusi inficēto zonu, kurā piemēro minētās direktīvas 15. pantā minētos pasākumus. |
| --- | --- |

(4)

Latvija ir informējusi Komisiju par pašreizējo stāvokli tās teritorijā saistībā ar Āfrikas cūku mēri un saskaņā ar Direktīvas 2002/60/EK 15. pantu ir izveidojusi inficēto zonu, kurā piemēro minētās direktīvas 15. pantā minētos pasākumus.

| (5) | Lai novērstu nevajadzīgus traucējumus Savienības iekšējā tirdzniecībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis varētu uzlikt nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, ir nepieciešams sadarbībā ar Latviju Savienības līmenī noteikt Āfrikas cūku mēra inficēto zonu minētajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(5)

Lai novērstu nevajadzīgus traucējumus Savienības iekšējā tirdzniecībā un izvairītos no tā, ka trešās valstis varētu uzlikt nepamatotus tirdzniecības šķēršļus, ir nepieciešams sadarbībā ar Latviju Savienības līmenī noteikt Āfrikas cūku mēra inficēto zonu minētajā dalībvalstī.

| (6) | Tādējādi līdz nākamajai Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmei apgabals Latvijā, kas noteikts kā inficētā zona, būtu jāiekļauj šā lēmuma pielikumā un jānosaka, cik ilgi ir spēkā šāds sadalījums zonās. |
| --- | --- |

(6)

Tādējādi līdz nākamajai Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmei apgabals Latvijā, kas noteikts kā inficētā zona, būtu jāiekļauj šā lēmuma pielikumā un jānosaka, cik ilgi ir spēkā šāds sadalījums zonās.

| (7) | Šis lēmums jāpārskata nākamajā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmē, |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums jāpārskata nākamajā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas sanāksmē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Latvija nodrošina, lai inficētajā zonā, kas ir izveidota saskaņā ar Direktīvas 2002/60/EK 15. pantu, būtu iekļauta vismaz šā lēmuma pielikumā minētā inficētā zona.

2. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2014. gada 15. septembrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai.

Briselē, 2014. gada 13. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Tonio BORG

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  Padomes 2002. gada 27. jūnija Direktīva 2002/60/EK, ar ko paredz īpašus noteikumus cīņai pret Āfrikas cūku mēri un groza Direktīvu 92/119/EEK attiecībā uz Tešenas slimību un Āfrikas cūku mēri (OV L 192, 20.7.2002., 27. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Latvijas apgabals, kas noteikts par 1. pantā minēto inficēto zonu | Datums, līdz kuram piemēro |
| --- | --- |
| — | Krustpils novada Variešu pagasts |

Latvijas apgabals, kas noteikts par 1. pantā minēto inficēto zonu

Datums, līdz kuram piemēro

—

Krustpils novada Variešu pagasts

| — | Pļaviņu novada Aiviekstes pagasts |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novada Aiviekstes pagasts

| — | Madonas novada Kalsnavas un Ļaudonas pagasts |
| --- | --- |

—

Madonas novada Kalsnavas un Ļaudonas pagasts

2014. gada 15. septembris

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 14.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 242/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 242/33

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 305/13/COL

(2013. gada 10. jūlijs)

par apdrošināšanas sabiedrības Sjóvá (Islande) rekapitalizāciju

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (“IESTĀDE”),

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu un šā līguma 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ EBTA valstu Nolīgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības iestādes un Tiesas izveides nolīgums”) un jo īpaši tā 24. pantu,

ŅEMOT VĒRĀ Uzraudzības iestādes un Tiesas izveides nolīguma 3. protokolu (“3. protokols”) un jo īpaši tā I daļas 1. panta 2. un 3. punktu un II daļas 7. panta 3. punktu un 13. pantu,

tā kā:

I.   FAKTI

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Iestāde 2009. gada vasarā ar Islandes plašsaziņas līdzekļu starpniecību uzzināja par Islandes valsts iejaukšanos apdrošināšanas sabiedrības Sjóvá-Almennar tryggingar hf. (Sjóvá) darbībā. Iestāde iekļāva šo lietu darba kārtībā ikgadējā sanāksmē par izskatīšanā esošām lietām valsts atbalsta jomā starp Iestādi un Islandes iestādēm, kas notika Reikjavīkā 2009. gada 5. novembrī. Sanāksmē Islandes iestādes sniedza īsu informāciju par šīs lietas cēloņiem un vēsturi. Šajā pašā sanāksmē iejaukšanās sarežģītuma un ar to saistīto apstākļu dēļ Iestāde lūdza Islandes iestādēm sniegt sīku rakstisku informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Iestāde 2009. gada vasarā ar Islandes plašsaziņas līdzekļu starpniecību uzzināja par Islandes valsts iejaukšanos apdrošināšanas sabiedrības Sjóvá-Almennar tryggingar hf. (Sjóvá) darbībā. Iestāde iekļāva šo lietu darba kārtībā ikgadējā sanāksmē par izskatīšanā esošām lietām valsts atbalsta jomā starp Iestādi un Islandes iestādēm, kas notika Reikjavīkā 2009. gada 5. novembrī. Sanāksmē Islandes iestādes sniedza īsu informāciju par šīs lietas cēloņiem un vēsturi. Šajā pašā sanāksmē iejaukšanās sarežģītuma un ar to saistīto apstākļu dēļ Iestāde lūdza Islandes iestādēm sniegt sīku rakstisku informāciju.

| (2) | Iestāde 2010. gada 7. jūnijā saņēma sūdzību (notikums Nr. 559496) par iespējamā valsts atbalsta piešķiršanu, valstij iejaucoties Sjóvá darbībā. |
| --- | --- |

(2)

Iestāde 2010. gada 7. jūnijā saņēma sūdzību (notikums Nr. 559496) par iespējamā valsts atbalsta piešķiršanu, valstij iejaucoties Sjóvá darbībā.

| (3) | Pēc tam, kad Iestāde bija nosūtījusi rakstisku pieprasījumu sniegt informāciju un izdevusi rīkojumu sniegt informāciju par valsts iejaukšanos Sjóvá darbībā, kā arī pēc sekojošās sarakstes Iestāde ar 2010. gada 22. septembra vēstuli informēja Islandes iestādes, ka tā attiecībā uz Sjóvá rekapitalizāciju nolēmusi sākt 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, kad Iestāde bija nosūtījusi rakstisku pieprasījumu sniegt informāciju un izdevusi rīkojumu sniegt informāciju par valsts iejaukšanos Sjóvá darbībā, kā arī pēc sekojošās sarakstes Iestāde ar 2010. gada 22. septembra vēstuli informēja Islandes iestādes, ka tā attiecībā uz Sjóvá rekapitalizāciju nolēmusi sākt 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā noteikto procedūru.

| (4) | Iestādes 2010. gada 22. septembra Lēmums Nr. 373/10/COL sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru (lēmums par procedūras uzsākšanu) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā (1). Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par šo pasākumu. |
| --- | --- |

(4)

Iestādes 2010. gada 22. septembra Lēmums Nr. 373/10/COL sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru (lēmums par procedūras uzsākšanu) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā (1). Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par šo pasākumu.

| (5) | Islandes iestādes, Sjóvá un Íslandsbanki iesniedza piezīmes 2011. gada 14. janvāra vēstulē (notikums Nr. 583507). Iestāde saņēma arī piezīmes no diviem Sjóvá konkurentiem. Ar 2011. gada 31. janvāra vēstuli (notikums Nr. 584930) Iestāde pārsūtīja šīs piezīmes Islandes iestādēm, kurām tika dota iespēja uz tām atbildēt. Atbilde tika saņemta ar 2011. gada 25. februāra vēstuli (notikums Nr. 588606). |
| --- | --- |

(5)

Islandes iestādes, Sjóvá un Íslandsbanki iesniedza piezīmes 2011. gada 14. janvāra vēstulē (notikums Nr. 583507). Iestāde saņēma arī piezīmes no diviem Sjóvá konkurentiem. Ar 2011. gada 31. janvāra vēstuli (notikums Nr. 584930) Iestāde pārsūtīja šīs piezīmes Islandes iestādēm, kurām tika dota iespēja uz tām atbildēt. Atbilde tika saņemta ar 2011. gada 25. februāra vēstuli (notikums Nr. 588606).

| (6) | Islandes iestādes 2011. gada 3. oktobrī iesniedza pirmo Sjóvá pārstrukturēšanas plānu (notikums Nr. 610472), kas tika atjaunināts 2012. gada 13. aprīlī (notikums Nr. 631003) un 2013. gada 28. maijā (notikums Nr. 673746), kā arī papildu informāciju 2013. gada 6. martā (notikums Nr. 665021). Priekšlikumi par papildu saistībām tika saņemti 2012. gada 25. jūnijā (notikums Nr. 641330), 2012. gada 4. oktobrī (notikums Nr. 648708), 2013. gada 3. maijā (notikums Nr. 671655), 2013. gada 28. maijā (notikums Nr. 673746) un 2013. gada 2. jūlijā (notikums Nr. 677440). |
| --- | --- |

(6)

Islandes iestādes 2011. gada 3. oktobrī iesniedza pirmo Sjóvá pārstrukturēšanas plānu (notikums Nr. 610472), kas tika atjaunināts 2012. gada 13. aprīlī (notikums Nr. 631003) un 2013. gada 28. maijā (notikums Nr. 673746), kā arī papildu informāciju 2013. gada 6. martā (notikums Nr. 665021). Priekšlikumi par papildu saistībām tika saņemti 2012. gada 25. jūnijā (notikums Nr. 641330), 2012. gada 4. oktobrī (notikums Nr. 648708), 2013. gada 3. maijā (notikums Nr. 671655), 2013. gada 28. maijā (notikums Nr. 673746) un 2013. gada 2. jūlijā (notikums Nr. 677440).

2.   LIETAS APRAKSTS

2.1.   Vispārīga informācija

| (7) | Moderna/Milestone Finance (Milestone) (2) finanšu grupa 2005. gadā no Glitnir iegādājās 66,6 % Sjóvá akciju un ieguva visas īpašumtiesības, sākot ar 2006. gadu. Pēc tam Milestone nolēma mainīt Sjóvá ieguldījumu virzienu, uzsvaru liekot uz daudzkārtēja sviras efekta ārvalstu nekustamā īpašuma projektiem un ļaujot akcionāriem veikt aktīvu mijmaiņas darījumus un nenodrošinātus aizdevumus, kaitējot Sjóvá finanšu situācijai. Saskaņā ar Islandes finanšu uzraudzības iestādes (FME) ziņojumu (3) šie ieguldījumi radīja lielas finanšu grūtības un nebija atbilstīgi Likuma par apdrošināšanas darbībām Nr. 60/1994 34. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

(7)

Moderna/Milestone Finance (Milestone) (2) finanšu grupa 2005. gadā no Glitnir iegādājās 66,6 % Sjóvá akciju un ieguva visas īpašumtiesības, sākot ar 2006. gadu. Pēc tam Milestone nolēma mainīt Sjóvá ieguldījumu virzienu, uzsvaru liekot uz daudzkārtēja sviras efekta ārvalstu nekustamā īpašuma projektiem un ļaujot akcionāriem veikt aktīvu mijmaiņas darījumus un nenodrošinātus aizdevumus, kaitējot Sjóvá finanšu situācijai. Saskaņā ar Islandes finanšu uzraudzības iestādes (FME) ziņojumu (3) šie ieguldījumi radīja lielas finanšu grūtības un nebija atbilstīgi Likuma par apdrošināšanas darbībām Nr. 60/1994 34. panta 2. punktam.

| (8) | No 2008. gada oktobra līdz 2009. gada septembrim FME atbilstīgi Likuma par apdrošināšanas darbībām Nr. 60/1994 90. pantam īstenoja īpašu uzraudzību pār Sjóvá. No šā brīža Sjóvá sāka vadīt sabiedrības kreditori, līdz 2009. gada martā to pārņēma Glitnir – lielākais kreditors. Glitnir iegādājās arī akciju kontrolpaketi Islandes investīciju bankā Askar Capital, kuru agrāk kontrolēja Milestone, kā arī tās meitasuzņēmumu Avant hf. (Avant), kas aktīvi darbojās vieglo automobiļu finansēšanas tirgū. |
| --- | --- |

(8)

No 2008. gada oktobra līdz 2009. gada septembrim FME atbilstīgi Likuma par apdrošināšanas darbībām Nr. 60/1994 90. pantam īstenoja īpašu uzraudzību pār Sjóvá. No šā brīža Sjóvá sāka vadīt sabiedrības kreditori, līdz 2009. gada martā to pārņēma Glitnir – lielākais kreditors. Glitnir iegādājās arī akciju kontrolpaketi Islandes investīciju bankā Askar Capital, kuru agrāk kontrolēja Milestone, kā arī tās meitasuzņēmumu Avant hf. (Avant), kas aktīvi darbojās vieglo automobiļu finansēšanas tirgū.

| (9) | Glitnir un Íslandsbanki, kas bija arī lielākie Sjóvá kreditori, 2009. gada aprīlī vērsās pie Islandes valsts ar lūgumu sniegt palīdzību Sjóvá refinansēšanā un pārstrukturēšanā, jo bija izmantoti visi alternatīvie tirgus risinājumi apdrošināšanas sabiedrības glābšanai. |
| --- | --- |

(9)

Glitnir un Íslandsbanki, kas bija arī lielākie Sjóvá kreditori, 2009. gada aprīlī vērsās pie Islandes valsts ar lūgumu sniegt palīdzību Sjóvá refinansēšanā un pārstrukturēšanā, jo bija izmantoti visi alternatīvie tirgus risinājumi apdrošināšanas sabiedrības glābšanai.

| (10) | 2009. gada 20. jūnijāSjóvá, no vienas puses, un Glitnir, Íslandsbanki un SAT Eignarhaldsfélag hf. (Glitnir pilnībā piederoša pārvaldītājsabiedrība, turpmāk tekstā – SAT Holding) SA tryggingar hf. vārdā, no otras puses, saskaņā ar Likuma par apdrošināšanas darbībām Nr. 60/1994 86. pantu parakstīja aktīvu nodošanas līgumu, saskaņā ar kuru visi Sjóvá aktīvi un pasīvi, kas saistīti ar sabiedrības apdrošināšanas darbībām, tostarp apdrošināšanas portfelis, tika nodoti SA tryggingar hf. Atlikušie Sjóvá aktīvi nonāca pārvaldītājsabiedrībā SJ Eignarhaldsfélag (SJE). SJE tad bija paredzēts likvidēt, īstenojot parastu maksātnespējas procesu. |
| --- | --- |

(10)

2009. gada 20. jūnijāSjóvá, no vienas puses, un Glitnir, Íslandsbanki un SAT Eignarhaldsfélag hf. (Glitnir pilnībā piederoša pārvaldītājsabiedrība, turpmāk tekstā – SAT Holding) SA tryggingar hf. vārdā, no otras puses, saskaņā ar Likuma par apdrošināšanas darbībām Nr. 60/1994 86. pantu parakstīja aktīvu nodošanas līgumu, saskaņā ar kuru visi Sjóvá aktīvi un pasīvi, kas saistīti ar sabiedrības apdrošināšanas darbībām, tostarp apdrošināšanas portfelis, tika nodoti SA tryggingar hf. Atlikušie Sjóvá aktīvi nonāca pārvaldītājsabiedrībā SJ Eignarhaldsfélag (SJE). SJE tad bija paredzēts likvidēt, īstenojot parastu maksātnespējas procesu.

| (11) | Pēc darījuma jaunā sabiedrība SA tryggingar hf. tika pārdēvēta par Sjóvá. Saskaņā ar sabiedrības 2009. gada 20. jūnija statūtiem jaunās sabiedrības akcionāriem (Glitnir, Íslandsbanki un SAT Holding) bija jāveic ieguldījumi jaunajā pamatkapitālā aptuveni 16 miljardu ISK vērtībā, kas bija vajadzīgi apdrošināšanas darbības turpināšanai (4):








  Uzņēmums | Summa | Maksājuma veids | Akciju sadalījums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Glitnir | 2,8 miljardi ISK | Avant emitēta obligācija ar likmi REIBOR plus 3,75 % ar šādu nodrošinājumu:






  — | 4. prioritāte (vēlāk nomainīta uz 3. prioritāti paralēli ar Askar Capital emitēto obligāciju, skatīt turpmāk) Avant portfelī |

(11)

Pēc darījuma jaunā sabiedrība SA tryggingar hf. tika pārdēvēta par Sjóvá. Saskaņā ar sabiedrības 2009. gada 20. jūnija statūtiem jaunās sabiedrības akcionāriem (Glitnir, Íslandsbanki un SAT Holding) bija jāveic ieguldījumi jaunajā pamatkapitālā aptuveni 16 miljardu ISK vērtībā, kas bija vajadzīgi apdrošināšanas darbības turpināšanai (4):

Uzņēmums

Summa

Maksājuma veids

Akciju sadalījums

Glitnir

2,8 miljardi ISK

Avant emitēta obligācija ar likmi REIBOR plus 3,75 % ar šādu nodrošinājumu:

—

4. prioritāte (vēlāk nomainīta uz 3. prioritāti paralēli ar Askar Capital emitēto obligāciju, skatīt turpmāk) Avant portfelī

| — | 1. prioritāte Glitnir prasībā pret Milestone, kas līdzvērtīga 54,9 % no kopējām prasībām pret Milestone |
| --- | --- |

—

1. prioritāte Glitnir prasībā pret Milestone, kas līdzvērtīga 54,9 % no kopējām prasībām pret Milestone

17,67 %

Íslandsbanki

1,5 miljardi ISK

Dažādas obligācijas, ko emitējuši 10 dažādi uzņēmumi un pašvaldības

9,30 %

SAT Holding

11,6 miljardi ISK

Obligācijas, ko emitējusi Askar Capital, un obligācijas, ko emitējusi Landsvirkjun (valsts elektroenerģijas uzņēmums), ko tā iegādājās no Islandes valsts (skatīt turpmāk)

73,03 %

| (12) | Tajā pašā dienā Sjóvá akcionāri piekrita arī 18 mēnešu laikā pārdot savas akcijas sabiedrībā. Ieņēmumi tiktu izmantoti, lai aktīvus, kas ieguldīti kā akciju kapitāls, nodotu atpakaļ akcionāriem. Līdz ar to 2010. gada sākumā tika sākts Sjóvá pārdošanas process, un tika plānots līdz 2010. gada martam parakstīt pirkšanas un pārdošanas līgumu. Tomēr centieni pārdot sabiedrību tika izbeigti 2010. gada novembrī, kad vairāksolītājs atsauca savu piedāvājumu. |
| --- | --- |

(12)

Tajā pašā dienā Sjóvá akcionāri piekrita arī 18 mēnešu laikā pārdot savas akcijas sabiedrībā. Ieņēmumi tiktu izmantoti, lai aktīvus, kas ieguldīti kā akciju kapitāls, nodotu atpakaļ akcionāriem. Līdz ar to 2010. gada sākumā tika sākts Sjóvá pārdošanas process, un tika plānots līdz 2010. gada martam parakstīt pirkšanas un pārdošanas līgumu. Tomēr centieni pārdot sabiedrību tika izbeigti 2010. gada novembrī, kad vairāksolītājs atsauca savu piedāvājumu.

| (13) | Iestāde lēmumā par procedūras uzsākšanu sniedza sīkāku notikumu, faktu un ekonomisko un politisko procesu aprakstu saistībā ar Sjóvá sabrukumu un atjaunošanu. |
| --- | --- |

(13)

Iestāde lēmumā par procedūras uzsākšanu sniedza sīkāku notikumu, faktu un ekonomisko un politisko procesu aprakstu saistībā ar Sjóvá sabrukumu un atjaunošanu.

3.   VALSTS IEJAUKŠANĀS RAKSTUROJUMS

3.1.   Saņēmējs

| (14) | Sjóvá tika dibināta 1918. gadā un kopš tā laika ir bijusi galvenais dalībnieks Islandes apdrošināšanas tirgū. Tā apkalpo gan fiziskas personas, gan visu lielumu organizācijas un piedāvā plašu produktu klāstu, izmantojot plašu tīklu visā valstī. Sjóvá ir viena no trīs vadošajām apdrošināšanas sabiedrībām Islandē, kas saviem klientiem sniedz pilnu klāstu dzīvības un nedzīvības apdrošināšanas produktu. |
| --- | --- |

(14)

Sjóvá tika dibināta 1918. gadā un kopš tā laika ir bijusi galvenais dalībnieks Islandes apdrošināšanas tirgū. Tā apkalpo gan fiziskas personas, gan visu lielumu organizācijas un piedāvā plašu produktu klāstu, izmantojot plašu tīklu visā valstī. Sjóvá ir viena no trīs vadošajām apdrošināšanas sabiedrībām Islandē, kas saviem klientiem sniedz pilnu klāstu dzīvības un nedzīvības apdrošināšanas produktu.

| (15) | Sjóvá ir definējusi sešas produktu klases: īpašumu, mehānisko transportlīdzekļu, negadījumu un slimības, jūras transportlīdzekļu, aviācijas un kravas, civiltiesiskās atbildības un dzīvības apdrošināšana. Tomēr sabiedrības uzmanība koncentrēta uz visaptverošu apdrošināšanas pakalpojumu sniegšanu, nevis konkrētu apdrošināšanas produktu pārdošanu. |
| --- | --- |

(15)

Sjóvá ir definējusi sešas produktu klases: īpašumu, mehānisko transportlīdzekļu, negadījumu un slimības, jūras transportlīdzekļu, aviācijas un kravas, civiltiesiskās atbildības un dzīvības apdrošināšana. Tomēr sabiedrības uzmanība koncentrēta uz visaptverošu apdrošināšanas pakalpojumu sniegšanu, nevis konkrētu apdrošināšanas produktu pārdošanu.

| (16) | Sjóvá pieder viens meitasuzņēmums, proti, Sjóvá Life. Saskaņā ar Likuma par apdrošināšanas darbībām Nr. 56/2010 12. pantu dzīvības apdrošināšanas darījumus nedrīkst veikt uzņēmums, kas piedāvā nedzīvības primārās apdrošināšanas pakalpojumus. Lai gan Sjóvá Life ir no Sjóvá atdalīta juridiska persona ar atsevišķu grāmatvedību un bilanci, Sjóvá Life uz līguma pamata no Sjóvá iegādājas visas ikdienas darbībai vajadzīgās operācijas un piekļuvi IT sistēmām un atbalstam. Sjóvá Life produkti ir iekļauti Sjóvá apdrošināšanas produktu klāstā. |
| --- | --- |

(16)

Sjóvá pieder viens meitasuzņēmums, proti, Sjóvá Life. Saskaņā ar Likuma par apdrošināšanas darbībām Nr. 56/2010 12. pantu dzīvības apdrošināšanas darījumus nedrīkst veikt uzņēmums, kas piedāvā nedzīvības primārās apdrošināšanas pakalpojumus. Lai gan Sjóvá Life ir no Sjóvá atdalīta juridiska persona ar atsevišķu grāmatvedību un bilanci, Sjóvá Life uz līguma pamata no Sjóvá iegādājas visas ikdienas darbībai vajadzīgās operācijas un piekļuvi IT sistēmām un atbalstam. Sjóvá Life produkti ir iekļauti Sjóvá apdrošināšanas produktu klāstā.

| (17) | Kā izklāstīts iepriekš, Sjóvá aktīvi darbojas gan Islandes nedzīvības apdrošināšanas tirgū, gan dzīvības apdrošināšanas tirgū. Nedzīvības apdrošināšanas segmentā sabiedrībai Sjóvá pieder aptuveni 28 % tirgus, bet tās galvenajiem konkurentiem ir aptuveni šāds tirgus sadalījums: Vátryggingafélag Íslands hf. (VIS) 35 %, Tryggingamiðstöðin hf. (TM) 26 % un Vörður tryggingar hf. 11 %. Dzīvības apdrošināšanas segmentā aptuvenais tirgus sadalījums ir šāds: Sjóvá Life 35 %, Okkar (Arion Bank) 27 %, LÍS (daļa no VIS) 24 %, LM (daļa no TM) 10 % un Vörður Lif 4 % (5). |
| --- | --- |

(17)

Kā izklāstīts iepriekš, Sjóvá aktīvi darbojas gan Islandes nedzīvības apdrošināšanas tirgū, gan dzīvības apdrošināšanas tirgū. Nedzīvības apdrošināšanas segmentā sabiedrībai Sjóvá pieder aptuveni 28 % tirgus, bet tās galvenajiem konkurentiem ir aptuveni šāds tirgus sadalījums: Vátryggingafélag Íslands hf. (VIS) 35 %, Tryggingamiðstöðin hf. (TM) 26 % un Vörður tryggingar hf. 11 %. Dzīvības apdrošināšanas segmentā aptuvenais tirgus sadalījums ir šāds: Sjóvá Life 35 %, Okkar (Arion Bank) 27 %, LÍS (daļa no VIS) 24 %, LM (daļa no TM) 10 % un Vörður Lif 4 % (5).

3.2.   
  Sjóvá rekapitalizācija

| (18) | Islandes valsts uzņēmās veikt divus pasākumus Sjóvá rekapitalizācijai: tā tieši veicināja sākotnējo rekapitalizāciju 2009. gadā, nododot divas obligācijas SAT Holding (skatīt 19. un 22. apsvērumu turpmāk) un papildus ieguldīja 683–739 miljonus ISK Sjóvá stabilizēšanā 2010. gadā (skatīt 24. un 29.–31. apsvērumu turpmāk). |
| --- | --- |

(18)

Islandes valsts uzņēmās veikt divus pasākumus Sjóvá rekapitalizācijai: tā tieši veicināja sākotnējo rekapitalizāciju 2009. gadā, nododot divas obligācijas SAT Holding (skatīt 19. un 22. apsvērumu turpmāk) un papildus ieguldīja 683–739 miljonus ISK Sjóvá stabilizēšanā 2010. gadā (skatīt 24. un 29.–31. apsvērumu turpmāk).

| (19) | Valsts atbalsts sākotnējai Sjóvá rekapitalizācijai tika īstenots ar 2009. gada 8. jūlija līgumu par Islandes valstij piederošo obligāciju nodošanu (6)
  SAT Holding (Samningur um kröfukaup). |
| --- | --- |

(19)

Valsts atbalsts sākotnējai Sjóvá rekapitalizācijai tika īstenots ar 2009. gada 8. jūlija līgumu par Islandes valstij piederošo obligāciju nodošanu (6)
  SAT Holding (Samningur um kröfukaup).

| (20) | Tobrīd Sjóvá bija negatīvs pašu kapitāls 13,5 miljardu ISK apmērā. Saskaņā ar likumu obligātajam pozitīvajam pamatkapitālam ir jābūt vismaz divu miljardu ISK apmērā. Lai izpildītu obligātā pamatkapitāla prasības, bija nepieciešama kapitāla iepludināšana vismaz 15,5 miljardu ISK apmērā. |
| --- | --- |

(20)

Tobrīd Sjóvá bija negatīvs pašu kapitāls 13,5 miljardu ISK apmērā. Saskaņā ar likumu obligātajam pozitīvajam pamatkapitālam ir jābūt vismaz divu miljardu ISK apmērā. Lai izpildītu obligātā pamatkapitāla prasības, bija nepieciešama kapitāla iepludināšana vismaz 15,5 miljardu ISK apmērā.

| (21) | Līgums, kas noslēgts starp valsti un SAT Holding, attiecas uz divām valsts īpašumā esošām obligācijām, kuras 2009. gada 16. jūnijā novērtēja ārējs eksperts:







  Aktīvs | Aplēstā vērtība | Apraksts un vērtspapīri |
| --- | --- | --- | --- |
| Prasība pret Askar Capital | 6071 443 539 ISK | Indeksēts aizdevuma līgums ar 3 % likmi. Aizdevums nonācis valsts īpašumā, kad tā pārņēma Centrālās bankas nodrošinājumu 2008. gadā. Aizdevums ir nodrošināts ar:






  — | 3. prioritātes nodrošinājumu Avant portfelī (paralēli ar obligāciju, ko Avant emitējusi Glitnir, portfeļa bilances vērtība bija 26 miljardi ISK un Landsbanki
  Íslands 1. prioritātes tiesības apķīlāt parādnieka īpašumu 16 miljardu ISK apmērā) un |

(21)

Līgums, kas noslēgts starp valsti un SAT Holding, attiecas uz divām valsts īpašumā esošām obligācijām, kuras 2009. gada 16. jūnijā novērtēja ārējs eksperts:

Aktīvs

Aplēstā vērtība

Apraksts un vērtspapīri

Prasība pret Askar Capital

6071 443 539 ISK

Indeksēts aizdevuma līgums ar 3 % likmi. Aizdevums nonācis valsts īpašumā, kad tā pārņēma Centrālās bankas nodrošinājumu 2008. gadā. Aizdevums ir nodrošināts ar:

—

3. prioritātes nodrošinājumu Avant portfelī (paralēli ar obligāciju, ko Avant emitējusi Glitnir, portfeļa bilances vērtība bija 26 miljardi ISK un Landsbanki
  Íslands 1. prioritātes tiesības apķīlāt parādnieka īpašumu 16 miljardu ISK apmērā) un

| — | 1. prioritātes Landsvirkjun (valsts elektroenerģijas uzņēmums) emitēto nodrošinājumu indeksētās obligācijās ar nominālvērtību 4,7miljardi ISK |
| --- | --- |

—

1. prioritātes Landsvirkjun (valsts elektroenerģijas uzņēmums) emitēto nodrošinājumu indeksētās obligācijās ar nominālvērtību 4,7miljardi ISK

Landsvirkjun (valsts elektroenerģijas uzņēmuma) emitēta obligācija

5558 479 575 ISK

Emitēta 2005. gadā ar dzēšanas termiņu 2020. gadā, ar valsts garantiju, indeksēta un ar 3 % likmi. Obligācija nonāca valsts īpašumā kā nodrošinājums pret aizdevumu, ko Centrālā banka izsniedza Landsbanki Íslands

| (22) | Iegādes cena bija 11,6 miljardi ISK, un SAT Holding bija jāsamaksā par obligācijām 18 mēnešu laikā, t. i., līdz 2010. gada beigām, turklāt šajā laika posmā netika piemēroti procenti. Kā nodrošinājums obligāciju iegādes cenas maksājumam valstij tika garantēts 1. prioritātes nodrošinājums SAT Holding piederošajās akcijās sabiedrībā Sjóvá. |
| --- | --- |

(22)

Iegādes cena bija 11,6 miljardi ISK, un SAT Holding bija jāsamaksā par obligācijām 18 mēnešu laikā, t. i., līdz 2010. gada beigām, turklāt šajā laika posmā netika piemēroti procenti. Kā nodrošinājums obligāciju iegādes cenas maksājumam valstij tika garantēts 1. prioritātes nodrošinājums SAT Holding piederošajās akcijās sabiedrībā Sjóvá.

| (23) | Līgumā tika noteikta alternatīva samaksāt valstij ar SAT Holding piederošajām 73,03 % Sjóvá akcijām, un tas būtu uzskatāms par pilnīgu samaksu. SAT Holding varēja izmantot šo iespēju bez iepriekšēja apstiprinājuma saņemšanas no valsts. |
| --- | --- |

(23)

Līgumā tika noteikta alternatīva samaksāt valstij ar SAT Holding piederošajām 73,03 % Sjóvá akcijām, un tas būtu uzskatāms par pilnīgu samaksu. SAT Holding varēja izmantot šo iespēju bez iepriekšēja apstiprinājuma saņemšanas no valsts.

| (24) | Turklāt pirms SA tryggingar hf. (ko vēlāk nodēvēja par Sjóvá) izveides 2009. gada 20. jūnijā Islandes valsts piekrita pārjaunināt Glitnir nodrošinājumu ar Avant emitēto obligāciju no 4. uz 3. prioritāti atbilstoši nodrošinājumam Avant portfelī, kas piederēja pašai valstij. Tas tika uzskatīts par nepieciešamu, lai FME pieņemtu Glitnir ieguldījumu Sjóvá pamatkapitālā. Apmaiņā pret to Glitnir par labu Islandes valstij cedēja 12,5 % no tās prasījuma pret SJE, kas bija iepriekšējais Sjóvá ieguldījumu portfeļa turētājs. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt pirms SA tryggingar hf. (ko vēlāk nodēvēja par Sjóvá) izveides 2009. gada 20. jūnijā Islandes valsts piekrita pārjaunināt Glitnir nodrošinājumu ar Avant emitēto obligāciju no 4. uz 3. prioritāti atbilstoši nodrošinājumam Avant portfelī, kas piederēja pašai valstij. Tas tika uzskatīts par nepieciešamu, lai FME pieņemtu Glitnir ieguldījumu Sjóvá pamatkapitālā. Apmaiņā pret to Glitnir par labu Islandes valstij cedēja 12,5 % no tās prasījuma pret SJE, kas bija iepriekšējais Sjóvá ieguldījumu portfeļa turētājs.

3.2.1.   Glitnir pārdod savas akcijas sabiedrībā Sjóvá meitasuzņēmumam SAT Holding

| (25) | FME uzskatīja, ka Glitnir moratorija un likvidēšanas procesa laikā nevar būt būtiska līdzdalība sabiedrībā Sjóvá. Pēc tam 2009. gada 16. septembrīGlitnir pārdeva uzņēmumam SAT Holding tai piederošās 17,67 % akcijas sabiedrībā Sjóvá. Pēc šiem darījumiem Sjóvá akcionāri bija šādi:






  Uzņēmums | Īpašumtiesības (%) |
| --- | --- | --- |
| Íslandsbanki | 9,30 |
| SAT Holding | 90,70 |

(25)

FME uzskatīja, ka Glitnir moratorija un likvidēšanas procesa laikā nevar būt būtiska līdzdalība sabiedrībā Sjóvá. Pēc tam 2009. gada 16. septembrīGlitnir pārdeva uzņēmumam SAT Holding tai piederošās 17,67 % akcijas sabiedrībā Sjóvá. Pēc šiem darījumiem Sjóvá akcionāri bija šādi:

Uzņēmums

Īpašumtiesības (%)

Íslandsbanki

9,30

SAT Holding

90,70

| (26) | Visbeidzot, 2009. gada 22. septembrīFME izsniedza sabiedrībai Sjóvá apdrošināšanas darbības licenci un atcēla īpašo uzraudzību, kas Sjóvá tikai piemērota kopš 2008. gada oktobra. Portfeļa nodošana notika 2009. gada 1. oktobrī (7). |
| --- | --- |

(26)

Visbeidzot, 2009. gada 22. septembrīFME izsniedza sabiedrībai Sjóvá apdrošināšanas darbības licenci un atcēla īpašo uzraudzību, kas Sjóvá tikai piemērota kopš 2008. gada oktobra. Portfeļa nodošana notika 2009. gada 1. oktobrī (7).

3.2.2.   Valsts kļūst par Sjóvá lielāko akcionāru, jo SAT Holding izmanto paredzēto alternatīvu

| (27) | 2009. gada beigās tika apvienota pārvaldība attiecībā uz prasībām, kas piederēja Finanšu ministrijai un Islandes Centrālajai bankai (CBI), un funkcija tika nodota jaunai organizācijai, proti, CBI aktīvu pārvaldei (ESI). No tā laika ESI – kas pilnībā pieder Islandes valstij – pārņēma visu prasību pret SAT Holding pārvaldību. |
| --- | --- |

(27)

2009. gada beigās tika apvienota pārvaldība attiecībā uz prasībām, kas piederēja Finanšu ministrijai un Islandes Centrālajai bankai (CBI), un funkcija tika nodota jaunai organizācijai, proti, CBI aktīvu pārvaldei (ESI). No tā laika ESI – kas pilnībā pieder Islandes valstij – pārņēma visu prasību pret SAT Holding pārvaldību.

| (28) | SAT Holding2010. gada 3. maijā izmantoja alternatīvu nodot valstij 73,03 % sabiedrības Sjóvá akciju kā parāda atmaksu. No tā laika Sjóvá akcionāri bija:






  Uzņēmums | Īpašumtiesības (%) |
| --- | --- | --- |
| Íslandsbanki | 9,30 |
| SAT Holding | 17,67 |
| ESI (valsts) | 73,03 |

(28)

SAT Holding2010. gada 3. maijā izmantoja alternatīvu nodot valstij 73,03 % sabiedrības Sjóvá akciju kā parāda atmaksu. No tā laika Sjóvá akcionāri bija:

Uzņēmums

Īpašumtiesības (%)

Íslandsbanki

9,30

SAT Holding

17,67

ESI (valsts)

73,03

| (29) | Islandes Augstākā tiesa 2010. gada 16. jūnijā lēma, ka aizdevumi, kas piešķirti ISK valūtā, bet piesaistīti ārvalstu valūtu grozam, ir nelikumīgi. Tas ietekmēja Avant un Askar Capital emitēto obligāciju vērtību, kuras tika izmantotas Sjóvá rekapitalizācijai. Lai saglabātu Sjóvá kapitālu, starp Sjóvá, no vienas puses, un SAT Holding, ESI un Íslandsbanki, no otras puses, 2010. gada 28. jūlijā tika parakstīts aktīvu nodošanas līgums. Šā līguma rezultātā i) SAT Holding iegādājās Avant obligāciju par 2,1 miljardu ISK (starpību ar sākotnējo novērtējumu, kas bija 2,8 miljardi ISK, sedza Sjóvá), un ii) ESI nodeva sabiedrībai Sjóvá Landsvirkjun obligāciju, kas bija izmantota, lai nodrošinātu Askar Capital emitēto obligāciju. |
| --- | --- |

(29)

Islandes Augstākā tiesa 2010. gada 16. jūnijā lēma, ka aizdevumi, kas piešķirti ISK valūtā, bet piesaistīti ārvalstu valūtu grozam, ir nelikumīgi. Tas ietekmēja Avant un Askar Capital emitēto obligāciju vērtību, kuras tika izmantotas Sjóvá rekapitalizācijai. Lai saglabātu Sjóvá kapitālu, starp Sjóvá, no vienas puses, un SAT Holding, ESI un Íslandsbanki, no otras puses, 2010. gada 28. jūlijā tika parakstīts aktīvu nodošanas līgums. Šā līguma rezultātā i) SAT Holding iegādājās Avant obligāciju par 2,1 miljardu ISK (starpību ar sākotnējo novērtējumu, kas bija 2,8 miljardi ISK, sedza Sjóvá), un ii) ESI nodeva sabiedrībai Sjóvá Landsvirkjun obligāciju, kas bija izmantota, lai nodrošinātu Askar Capital emitēto obligāciju.

| (30) | Pēc tam ESI iegādājās Avant obligāciju no SAT Holding par 880 miljoniem ISK. Šīs obligācijas nominālvērtība bija 2,813 miljoni ISK, bet tās vērtība bija neskaidra, jo Avant obligācijas turētāji pēc Avant likvidācijas plānoja atgūt tikai 5–7 % no obligācijas vērtības. Tas atbilstu vērtībai, par kādu obligāciju iegādājās ESI – no 141 miljona ISK līdz 197 miljoniem ISK. Tā rezultātā ESI papildus ieguldīja 683–739 miljonus ISK Sjóvá stabilizēšanā. |
| --- | --- |

(30)

Pēc tam ESI iegādājās Avant obligāciju no SAT Holding par 880 miljoniem ISK. Šīs obligācijas nominālvērtība bija 2,813 miljoni ISK, bet tās vērtība bija neskaidra, jo Avant obligācijas turētāji pēc Avant likvidācijas plānoja atgūt tikai 5–7 % no obligācijas vērtības. Tas atbilstu vērtībai, par kādu obligāciju iegādājās ESI – no 141 miljona ISK līdz 197 miljoniem ISK. Tā rezultātā ESI papildus ieguldīja 683–739 miljonus ISK Sjóvá stabilizēšanā.

| (31) | Avant kreditori 2010. gada decembrī apstiprināja savienības līgumu ar sabiedrību. Tajā brīdī tika aprēķināts, ka Avant portfeļa vērtība ir 13 miljardi ISK. 1. prioritātes prasības portfelī veidoja aptuveni 15 miljardus ISK. Tādēļ 3. prioritātes nodrošinājums portfelī, kas piederēja kopā Glitnir un ESI, bija bezvērtīgs. |
| --- | --- |

(31)

Avant kreditori 2010. gada decembrī apstiprināja savienības līgumu ar sabiedrību. Tajā brīdī tika aprēķināts, ka Avant portfeļa vērtība ir 13 miljardi ISK. 1. prioritātes prasības portfelī veidoja aptuveni 15 miljardus ISK. Tādēļ 3. prioritātes nodrošinājums portfelī, kas piederēja kopā Glitnir un ESI, bija bezvērtīgs.

3.2.3.   Pārdošana SF1

| (32) | SF1 slhf (SF1), fonds, ko pārvalda Stefnir hf., 2011. gada 18. janvārī piekrita no ESI iegādāties 52,4 % Sjóvá akciju par 4,9 miljardiem ISK. Darījums notika 2011. gada 1. jūlijā – pēc tam, kad bija saņemta regulatora atļauja. |
| --- | --- |

(32)

SF1 slhf (SF1), fonds, ko pārvalda Stefnir hf., 2011. gada 18. janvārī piekrita no ESI iegādāties 52,4 % Sjóvá akciju par 4,9 miljardiem ISK. Darījums notika 2011. gada 1. jūlijā – pēc tam, kad bija saņemta regulatora atļauja.

| (33) | Turklāt SF1 tika piešķirtas izvēles tiesības no ESI iegādāties atlikušos 20,63 % akciju par 2,4 miljardiem ISK. Šī iespēja tika izmantota 2012. gada jūlijā. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt SF1 tika piešķirtas izvēles tiesības no ESI iegādāties atlikušos 20,63 % akciju par 2,4 miljardiem ISK. Šī iespēja tika izmantota 2012. gada jūlijā.

| (34) | Pēc šā darījuma Sjóvá īpašnieki bija šādi:






  Uzņēmums | Īpašumtiesības (%) |
| --- | --- | --- |
| Íslandsbanki | 9,30 |
| SAT Holding | 17,67 |
| SF1 | 73,03 |

(34)

Pēc šā darījuma Sjóvá īpašnieki bija šādi:

Uzņēmums

Īpašumtiesības (%)

Íslandsbanki

9,30

SAT Holding

17,67

SF1

73,03

| (35) | Tādējādi Islandes iestādēm izdevās pārdot valstij piederošās akcijas sabiedrībā Sjóvá par kopējo summu 7,3 miljardi ISK. Tas ir salīdzināms ar to obligāciju sākotnējo vērtību 11,6 miljardu ISK apmērā, ko Islande izmantoja kā ieguldījumu Sjóvá rekapitalizācijā. |
| --- | --- |

(35)

Tādējādi Islandes iestādēm izdevās pārdot valstij piederošās akcijas sabiedrībā Sjóvá par kopējo summu 7,3 miljardi ISK. Tas ir salīdzināms ar to obligāciju sākotnējo vērtību 11,6 miljardu ISK apmērā, ko Islande izmantoja kā ieguldījumu Sjóvá rekapitalizācijā.

4.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (36) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Iestāde nonāca pie sākotnējā secinājuma, ka Islandes valsts dalība Sjóvá rekapitalizācijā veido valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Turklāt Iestāde izteica šaubas par to, vai šie pasākumi atbilst EEZ līguma 61. panta 3. punktam saistībā ar prasībām, kas noteiktas Iestādes finanšu krīzes pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(36)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Iestāde nonāca pie sākotnējā secinājuma, ka Islandes valsts dalība Sjóvá rekapitalizācijā veido valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Turklāt Iestāde izteica šaubas par to, vai šie pasākumi atbilst EEZ līguma 61. panta 3. punktam saistībā ar prasībām, kas noteiktas Iestādes finanšu krīzes pamatnostādnēs.

| (37) | Konkrēti runājot, Iestāde norādīja, ka Islandes iestādes nebija iesniegušas informāciju, lai parādītu, ka sistēmiskā ietekme, kas varētu rasties Sjóvá bankrota gadījumā, varētu radīt “nopietnus traucējumus” Islandes tautsaimniecībā EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tā arī norādīja, ka par Sjóvá darbību, grūtību iemesliem un pašu pārstrukturēšanu bija iesniegta ierobežota informācija. Šī informācija nebija pietiekama, lai ļautu Iestādei izvērtēt pasākumu atbilstīgi 61. panta 3. punkta b) apakšpunktam, jo īpaši sadaļai par dzīvotspējas atjaunošanu, un veikt pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu finanšu sektorā pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi Iestādes valsts atbalsta pamatnostādņu valsts atbalsta noteikumiem (8) (pārstrukturēšanas pamatnostādnes). |
| --- | --- |

(37)

Konkrēti runājot, Iestāde norādīja, ka Islandes iestādes nebija iesniegušas informāciju, lai parādītu, ka sistēmiskā ietekme, kas varētu rasties Sjóvá bankrota gadījumā, varētu radīt “nopietnus traucējumus” Islandes tautsaimniecībā EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tā arī norādīja, ka par Sjóvá darbību, grūtību iemesliem un pašu pārstrukturēšanu bija iesniegta ierobežota informācija. Šī informācija nebija pietiekama, lai ļautu Iestādei izvērtēt pasākumu atbilstīgi 61. panta 3. punkta b) apakšpunktam, jo īpaši sadaļai par dzīvotspējas atjaunošanu, un veikt pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu finanšu sektorā pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi Iestādes valsts atbalsta pamatnostādņu valsts atbalsta noteikumiem (8) (pārstrukturēšanas pamatnostādnes).

5.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (38) | Iestāde saņēma piezīmes no šādām ieinteresētajām personām: |
| --- | --- |

(38)

Iestāde saņēma piezīmes no šādām ieinteresētajām personām:

5.1.   Piezīmes no Sjóvá un Islandsbanki

| (39) | Atbalsta saņēmējs Sjóvá, kā arī viens no tās akcionāriem Islandsbanki iesniedza iestādei savas piezīmes. |
| --- | --- |

(39)

Atbalsta saņēmējs Sjóvá, kā arī viens no tās akcionāriem Islandsbanki iesniedza iestādei savas piezīmes.

| (40) | Sjóvá iesniedza galvenokārt informāciju par sabiedrības jaunās vadības veiktajiem pārstrukturēšanas pasākumiem, kā arī finanšu datus par sabiedrības darbību. |
| --- | --- |

(40)

Sjóvá iesniedza galvenokārt informāciju par sabiedrības jaunās vadības veiktajiem pārstrukturēšanas pasākumiem, kā arī finanšu datus par sabiedrības darbību.

| (41) | Íslandsbanki savās piezīmēs apgalvo, ka Islandes valsts, piedaloties Sjóvá rekapitalizācijā, rīkojās kā tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs. Ja tomēr Iestāde ir secinājusi, ka darījumā ir valsts atbalsta elements, Íslandsbanki norāda, ka atbalsts jāuzskata par saderīgu ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Piezīmēs uzsvērts, cik svarīgi Islandes finanšu tirgum līdz šim ir bijuši šie pasākumi, privāto partneru (Glitnir un Íslandsbanki) ieguldījums rekapitalizācijā un Sjóvá pārstrukturēšanas izdošanās. |
| --- | --- |

(41)

Íslandsbanki savās piezīmēs apgalvo, ka Islandes valsts, piedaloties Sjóvá rekapitalizācijā, rīkojās kā tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs. Ja tomēr Iestāde ir secinājusi, ka darījumā ir valsts atbalsta elements, Íslandsbanki norāda, ka atbalsts jāuzskata par saderīgu ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Piezīmēs uzsvērts, cik svarīgi Islandes finanšu tirgum līdz šim ir bijuši šie pasākumi, privāto partneru (Glitnir un Íslandsbanki) ieguldījums rekapitalizācijā un Sjóvá pārstrukturēšanas izdošanās.

5.2.   Konkurentu piezīmes

| (42) | Iestāde saņēma piezīmes arī no VIS un TM. Abas ir Islandes apdrošināšanas sabiedrības un tiešas Sjóvá konkurentes. |
| --- | --- |

(42)

Iestāde saņēma piezīmes arī no VIS un TM. Abas ir Islandes apdrošināšanas sabiedrības un tiešas Sjóvá konkurentes.

| (43) | VIS savās piezīmēs apgalvo, ka valsts iejaukšanās, lai īstenotu Sjóvá rekapitalizāciju, ir uzskatāma par valsts atbalstu. Konkrēti runājot, VIS norāda, ka, ņemot vērā Sjóvá ekonomisko situāciju un vispārīgāk arī Islandes situāciju tajā laikā, kā arī iejaukšanās nosacījumu dēļ, šai intervencei netiek piemērots nosacījums par tirgus ekonomikas principu vadītu ieguldītāju. Šādos apstākļos neviens privātais ieguldītājs nebūtu piedalījies rekapitalizācijā. Turklāt VIS norāda, ka atbalstu nevar pasludināt par saderīgu. Konkrēti runājot, EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu nevar piemērot, jo Sjóvá bankrots nebūtu radījis nopietnus traucējumus Islandes tautsaimniecībā. Tādēļ atbalsts nebija vajadzīgs. VIS apgalvo, ka jebkurā gadījumā atbalsts neatbilst pārstrukturēšanas pamatnostādnēm gan tādēļ, ka nepastāv pārstrukturēšanas plāns, gan tādēļ, ka pastāv konkurenci kropļojoša ietekme, tostarp pastāv iespēja, ka Sjóvá veiktu agresīvu cenu noteikšanu. |
| --- | --- |

(43)

VIS savās piezīmēs apgalvo, ka valsts iejaukšanās, lai īstenotu Sjóvá rekapitalizāciju, ir uzskatāma par valsts atbalstu. Konkrēti runājot, VIS norāda, ka, ņemot vērā Sjóvá ekonomisko situāciju un vispārīgāk arī Islandes situāciju tajā laikā, kā arī iejaukšanās nosacījumu dēļ, šai intervencei netiek piemērots nosacījums par tirgus ekonomikas principu vadītu ieguldītāju. Šādos apstākļos neviens privātais ieguldītājs nebūtu piedalījies rekapitalizācijā. Turklāt VIS norāda, ka atbalstu nevar pasludināt par saderīgu. Konkrēti runājot, EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu nevar piemērot, jo Sjóvá bankrots nebūtu radījis nopietnus traucējumus Islandes tautsaimniecībā. Tādēļ atbalsts nebija vajadzīgs. VIS apgalvo, ka jebkurā gadījumā atbalsts neatbilst pārstrukturēšanas pamatnostādnēm gan tādēļ, ka nepastāv pārstrukturēšanas plāns, gan tādēļ, ka pastāv konkurenci kropļojoša ietekme, tostarp pastāv iespēja, ka Sjóvá veiktu agresīvu cenu noteikšanu.

| (44) | TM savās piezīmēs norāda, ka Islandes iestāžu iejaukšanās Sjóvá rekapitalizācijā nenotika atbilstoši tirgus nosacījumiem un tādēļ uzskatāma par valsts atbalstu. Attiecībā uz pasākuma saderību TM apgalvo, ka šajā gadījumā nevar piemērot izņēmumus, kas paredzēti EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā. Attiecībā uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu TM apgalvo, ka tas ir jāpiemēro ierobežoti un to nevar izmantot, lai risinātu vienas sabiedrības problēmas. Turklāt TM apgalvo, ka apdrošināšanas sabiedrību nevajadzētu uzskatīt par sistēmiski nozīmīgu, un tādēļ to varēja droši likvidēt esošā regulējuma ietvaros. TM apgalvo, ka jebkurā gadījumā atbalsts sabiedrībai Sjóvá nebija ne vajadzīgs, ne labi plānots, ne arī samērīgs. Tāpat nav izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, kas paredzētu pietiekamu sloga sadalījumu un pasākumus konkurences kropļošanas samazināšanai, jo īpaši attiecībā uz Sjóvá īstenoto cenu noteikšanu. |
| --- | --- |

(44)

TM savās piezīmēs norāda, ka Islandes iestāžu iejaukšanās Sjóvá rekapitalizācijā nenotika atbilstoši tirgus nosacījumiem un tādēļ uzskatāma par valsts atbalstu. Attiecībā uz pasākuma saderību TM apgalvo, ka šajā gadījumā nevar piemērot izņēmumus, kas paredzēti EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā. Attiecībā uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu TM apgalvo, ka tas ir jāpiemēro ierobežoti un to nevar izmantot, lai risinātu vienas sabiedrības problēmas. Turklāt TM apgalvo, ka apdrošināšanas sabiedrību nevajadzētu uzskatīt par sistēmiski nozīmīgu, un tādēļ to varēja droši likvidēt esošā regulējuma ietvaros. TM apgalvo, ka jebkurā gadījumā atbalsts sabiedrībai Sjóvá nebija ne vajadzīgs, ne labi plānots, ne arī samērīgs. Tāpat nav izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, kas paredzētu pietiekamu sloga sadalījumu un pasākumus konkurences kropļošanas samazināšanai, jo īpaši attiecībā uz Sjóvá īstenoto cenu noteikšanu.

6.   ISLANDES IESTĀŽU PIEZĪMES

| (45) | Islandes iestādes neapstrīd sākotnējo iestādes konstatējumu, ka Islandes valsts dalība Sjóvá kapitalizācijā veido valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Konkrēti runājot, tās neapstrīd iestādes sākotnējo secinājumu, ka nosacījums par tirgus ekonomikas principu vadītu ieguldītāju nav piemērojams. Tāpat Islande neapstrīd, ka Avant obligācijas atpirkšanā, ko veica ESI – ar SAT Holding starpniecību –, varētu būt saskatāms valsts atbalsta sabiedrībai Sjóvá elements. |
| --- | --- |

(45)

Islandes iestādes neapstrīd sākotnējo iestādes konstatējumu, ka Islandes valsts dalība Sjóvá kapitalizācijā veido valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Konkrēti runājot, tās neapstrīd iestādes sākotnējo secinājumu, ka nosacījums par tirgus ekonomikas principu vadītu ieguldītāju nav piemērojams. Tāpat Islande neapstrīd, ka Avant obligācijas atpirkšanā, ko veica ESI – ar SAT Holding starpniecību –, varētu būt saskatāms valsts atbalsta sabiedrībai Sjóvá elements.

| (46) | Islandes iestādes iebilst, norādot, ka valsts atbalsts tomēr ir saderīgs ar EEZ līguma darbību atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktam, jo valsts iejaukšanās bija vajadzīga, lai novērstu nopietnus traucējumus līgumslēdzējas puses tautsaimniecībā. Tās skaidro Islandes tautsaimniecības smago situāciju pasākuma piemērošanas brīdī. Pēc Islandes kronas vērtības ievērojamās krišanās, kas sākās 2008. gada septembrī, un visu trīs lielāko banku sabrukuma 2008. gada oktobrī Islande piedzīvoja smagāko ekonomikas krīzi pēdējos gados. Islandes valdībai bija jāsper drosmīgi soļi valsts finanšu sistēmas glabāšanai no pilnīga sabrukuma, kam būtu neparedzamas sekas attiecībā uz Islandes sabiedrību. Pasākuma īstenošanas brīdī Islandes finanšu sistēma atradās krīzes stāvoklī un cieta no vispārēja uzticības zuduma finanšu iestādēm. |
| --- | --- |

(46)

Islandes iestādes iebilst, norādot, ka valsts atbalsts tomēr ir saderīgs ar EEZ līguma darbību atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktam, jo valsts iejaukšanās bija vajadzīga, lai novērstu nopietnus traucējumus līgumslēdzējas puses tautsaimniecībā. Tās skaidro Islandes tautsaimniecības smago situāciju pasākuma piemērošanas brīdī. Pēc Islandes kronas vērtības ievērojamās krišanās, kas sākās 2008. gada septembrī, un visu trīs lielāko banku sabrukuma 2008. gada oktobrī Islande piedzīvoja smagāko ekonomikas krīzi pēdējos gados. Islandes valdībai bija jāsper drosmīgi soļi valsts finanšu sistēmas glabāšanai no pilnīga sabrukuma, kam būtu neparedzamas sekas attiecībā uz Islandes sabiedrību. Pasākuma īstenošanas brīdī Islandes finanšu sistēma atradās krīzes stāvoklī un cieta no vispārēja uzticības zuduma finanšu iestādēm.

| (47) | Sjóvá kā viena no trīs lielākajām apdrošināšanas sabiedrībām Islandē ir sistēmiski nozīmīga Islandes finanšu sistēmai. Sjóvá sabrukums ne tikai atstātu lielu daļu Islandes iedzīvotāju bez apdrošināšanas seguma un ar zaudētām prasībām situācijā, kad Islandes sabiedrība jau saskārās ar sociālām grūtībām. Tas arī vēl vairāk samazinātu uzticēšanos finanšu sistēmas iestādēm un vairotu finanšu krīzes kaitīgo ietekmi uz apdrošināšanas nozari. Sabiedrības uzticēšanās apdrošināšanas nozarei Islandē jau bija ievērojami mazinājusies 2009. gada sākumā, jo ne tikai Sjóvá, bet arī pārējo divu lielāko apdrošināšanas sabiedrību īpašniekus pārņēma šo sabiedrību mātesuzņēmumu kreditori. Tādēļ Sjóvá bankrota rezultātā finanšu tirgus krīze, visticamāk, būtu pārgājusi no banku nozares uz apdrošināšanas nozari. |
| --- | --- |

(47)

Sjóvá kā viena no trīs lielākajām apdrošināšanas sabiedrībām Islandē ir sistēmiski nozīmīga Islandes finanšu sistēmai. Sjóvá sabrukums ne tikai atstātu lielu daļu Islandes iedzīvotāju bez apdrošināšanas seguma un ar zaudētām prasībām situācijā, kad Islandes sabiedrība jau saskārās ar sociālām grūtībām. Tas arī vēl vairāk samazinātu uzticēšanos finanšu sistēmas iestādēm un vairotu finanšu krīzes kaitīgo ietekmi uz apdrošināšanas nozari. Sabiedrības uzticēšanās apdrošināšanas nozarei Islandē jau bija ievērojami mazinājusies 2009. gada sākumā, jo ne tikai Sjóvá, bet arī pārējo divu lielāko apdrošināšanas sabiedrību īpašniekus pārņēma šo sabiedrību mātesuzņēmumu kreditori. Tādēļ Sjóvá bankrota rezultātā finanšu tirgus krīze, visticamāk, būtu pārgājusi no banku nozares uz apdrošināšanas nozari.

| (48) | Šai analīzei piekrīt FME, kas atzīmē, ka Sjóvá bankrots smagi ietekmētu valsts tautsaimniecību. Uzticība finanšu tirgum un ekonomikai kopumā tika nopietni ietekmēta Islandes banku sabrukuma laikā 2008. gada oktobrī. Pārējās iestādes bija trauslas, un tāda bija arī uzticēšanās finanšu iestādēm. Tas, ka Sjóvá turpināja pastāvēt, bija svarīgi Islandes finanšu tirgus funkcionēšanai. Bankrotam būtu bijusi tālejoša ietekme uz nedzīvības un dzīvības apdrošināšanas tirgiem kopumā. Tas būtu nelabvēlīgi ietekmējis Islandes iestāžu tā brīža darbu pie finanšu tirgus atjaunošanas. |
| --- | --- |

(48)

Šai analīzei piekrīt FME, kas atzīmē, ka Sjóvá bankrots smagi ietekmētu valsts tautsaimniecību. Uzticība finanšu tirgum un ekonomikai kopumā tika nopietni ietekmēta Islandes banku sabrukuma laikā 2008. gada oktobrī. Pārējās iestādes bija trauslas, un tāda bija arī uzticēšanās finanšu iestādēm. Tas, ka Sjóvá turpināja pastāvēt, bija svarīgi Islandes finanšu tirgus funkcionēšanai. Bankrotam būtu bijusi tālejoša ietekme uz nedzīvības un dzīvības apdrošināšanas tirgiem kopumā. Tas būtu nelabvēlīgi ietekmējis Islandes iestāžu tā brīža darbu pie finanšu tirgus atjaunošanas.

| (49) | Attiecībā uz vajadzīgo pārstrukturēšanas jomu Islandes iestādes norāda, ka Iestādei vajadzētu ņemt vērā, ka Sjóvá finanšu grūtības radās tikai un vienīgi no neregulārajām ieguldījumu darbībām un darījumiem ar tā bijušo īpašnieku Milestone. Tas bija iespējams, jo netika veikta pienācīga riska kontrole un korporatīvā pārvaldība. Tam nav nekāda sakara ar Sjóvá ikdienā veiktajām apdrošināšanas darbībām. Sjóvá apdrošināšanas darbības dzīvotspēja ne tikai ir parādīta pārstrukturēšanas plāna finanšu aplēsēs, bet to apstiprina arī FME. Turklāt privātā trešās personas ieguldītāja vēlme iegādāties no valsts vairākuma akcijas sabiedrībā liecina, ka tirgus uzskata Sjóvá par dzīvotspējīgu. Šā darījuma rezultātā Islande ir atguvusi lielāko daļu piešķirtā atbalsta. |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz vajadzīgo pārstrukturēšanas jomu Islandes iestādes norāda, ka Iestādei vajadzētu ņemt vērā, ka Sjóvá finanšu grūtības radās tikai un vienīgi no neregulārajām ieguldījumu darbībām un darījumiem ar tā bijušo īpašnieku Milestone. Tas bija iespējams, jo netika veikta pienācīga riska kontrole un korporatīvā pārvaldība. Tam nav nekāda sakara ar Sjóvá ikdienā veiktajām apdrošināšanas darbībām. Sjóvá apdrošināšanas darbības dzīvotspēja ne tikai ir parādīta pārstrukturēšanas plāna finanšu aplēsēs, bet to apstiprina arī FME. Turklāt privātā trešās personas ieguldītāja vēlme iegādāties no valsts vairākuma akcijas sabiedrībā liecina, ka tirgus uzskata Sjóvá par dzīvotspējīgu. Šā darījuma rezultātā Islande ir atguvusi lielāko daļu piešķirtā atbalsta.

| (50) | Islandes iestādes uzsver, ka vēsturiskie Sjóvá īpašnieki zaudēja visus savus ieguldījumus un ka gan Glitnir, gan Íslandsbanki piedalījās rekapitalizācijā. Turklāt Sjóvá veicina pārstrukturēšanu, samazinot izmaksas un atjaunojot savu kapitālu no neizmaksātās peļņas. Līdz ar to pastāv ievērojams sloga sadalījums starp abiem Sjóvá akcionāriem un pašu sabiedrību. |
| --- | --- |

(50)

Islandes iestādes uzsver, ka vēsturiskie Sjóvá īpašnieki zaudēja visus savus ieguldījumus un ka gan Glitnir, gan Íslandsbanki piedalījās rekapitalizācijā. Turklāt Sjóvá veicina pārstrukturēšanu, samazinot izmaksas un atjaunojot savu kapitālu no neizmaksātās peļņas. Līdz ar to pastāv ievērojams sloga sadalījums starp abiem Sjóvá akcionāriem un pašu sabiedrību.

| (51) | Attiecībā uz vajadzību īstenot kompensācijas pasākumus Islandes iestādes apgalvo, ka turpmāki strukturāli pasākumi nebūs nepieciešami, jo pārstrukturēšanas rezultātā Sjóvá bilance jau ir samazināta par aptuveni 70 % un jebkura atsavināšana pamatdarbības segmentos apdraudētu sabiedrības dzīvotspēju. Tāpat Islandes iestādes norāda, ka Sjóvá ir uzskatāma par MVU, kas arī samazina vajadzību īstenot kompensācijas pasākumus. Visbeidzot tās norāda, ka ierosinātās saistības attiecībā uz Sjóvá rīcību un regulējuma maiņu ir pietiekamas, lai samazinātu konkurences kropļojumu. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz vajadzību īstenot kompensācijas pasākumus Islandes iestādes apgalvo, ka turpmāki strukturāli pasākumi nebūs nepieciešami, jo pārstrukturēšanas rezultātā Sjóvá bilance jau ir samazināta par aptuveni 70 % un jebkura atsavināšana pamatdarbības segmentos apdraudētu sabiedrības dzīvotspēju. Tāpat Islandes iestādes norāda, ka Sjóvá ir uzskatāma par MVU, kas arī samazina vajadzību īstenot kompensācijas pasākumus. Visbeidzot tās norāda, ka ierosinātās saistības attiecībā uz Sjóvá rīcību un regulējuma maiņu ir pietiekamas, lai samazinātu konkurences kropļojumu.

| (52) | Atbildot uz trešo personu piezīmēm no VIS un TM, Islandes iestādes galvenokārt atsaucas uz iepriekš iesniegto informāciju un iesniedz papildu datus par ekonomiku. |
| --- | --- |

(52)

Atbildot uz trešo personu piezīmēm no VIS un TM, Islandes iestādes galvenokārt atsaucas uz iepriekš iesniegto informāciju un iesniedz papildu datus par ekonomiku.

7.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS

| (53) | Islandes iestādes 2011. gada 3. oktobrī iesniedza pirmo Sjóvá pārstrukturēšanas plānu. Šis plāns tika atjaunināts 2012. gada 13. aprīlī un 2013. gada 28. maijā. |
| --- | --- |

(53)

Islandes iestādes 2011. gada 3. oktobrī iesniedza pirmo Sjóvá pārstrukturēšanas plānu. Šis plāns tika atjaunināts 2012. gada 13. aprīlī un 2013. gada 28. maijā.

| (54) | Pārstrukturēšanas plānā tiek risināti būtiskie dzīvotspējas, izmaksu sloga sadalījuma un konkurences kropļošanas ierobežošanas jautājumi. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu Sjóvá samazinās sava ieguldījumu portfeļa vispārējo riska profilu, uzlabos ieguldījumu un riska pārvaldības procedūru, uzlabos korporatīvo pārvaldību un palielinās rentabilitāti. |
| --- | --- |

(54)

Pārstrukturēšanas plānā tiek risināti būtiskie dzīvotspējas, izmaksu sloga sadalījuma un konkurences kropļošanas ierobežošanas jautājumi. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu Sjóvá samazinās sava ieguldījumu portfeļa vispārējo riska profilu, uzlabos ieguldījumu un riska pārvaldības procedūru, uzlabos korporatīvo pārvaldību un palielinās rentabilitāti.

7.1.   Finanšu aplēses

| (55) | Islandes iestādes ir iesniegušas detalizētu finanšu informāciju un finanšu aplēses par sabiedrību Sjóvá laikposmam līdz 2016. gadam, tostarp pamatscenāriju un trīs stresa scenārijus. Lai gan pārstrukturēšanas periods ilgst tikai līdz 2014. gada beigām, Islandes iestādes ir iesniegušas papildu plānošanas datus 2015. un 2016. gadam. Tas Iestādei jo īpaši palīdz, novērtējot stresa scenārijus, kuros ņemti vērā pasākumi, kas ir specifiski Islandes tirgum un ietekmē arī pēc pārstrukturēšanas perioda. |
| --- | --- |

(55)

Islandes iestādes ir iesniegušas detalizētu finanšu informāciju un finanšu aplēses par sabiedrību Sjóvá laikposmam līdz 2016. gadam, tostarp pamatscenāriju un trīs stresa scenārijus. Lai gan pārstrukturēšanas periods ilgst tikai līdz 2014. gada beigām, Islandes iestādes ir iesniegušas papildu plānošanas datus 2015. un 2016. gadam. Tas Iestādei jo īpaši palīdz, novērtējot stresa scenārijus, kuros ņemti vērā pasākumi, kas ir specifiski Islandes tirgum un ietekmē arī pēc pārstrukturēšanas perioda.

| (56) | Visos četros scenārijos pieņēmumi tika iesniegti laikposmam no 2013. līdz 2016. gadam attiecībā uz iekšzemes kopprodukta (IKP) pieaugumu, inflāciju, tirgus daļas attīstību, ieņēmumiem no indeksētajām valdības obligācijām, nopelnīto skaidro naudu, kapitāla vērtspapīru prēmiju un piešķīrumiem, kā arī Sjóvá prasību/prēmiju un izmaksu/prēmiju attiecību. |
| --- | --- |

(56)

Visos četros scenārijos pieņēmumi tika iesniegti laikposmam no 2013. līdz 2016. gadam attiecībā uz iekšzemes kopprodukta (IKP) pieaugumu, inflāciju, tirgus daļas attīstību, ieņēmumiem no indeksētajām valdības obligācijām, nopelnīto skaidro naudu, kapitāla vērtspapīru prēmiju un piešķīrumiem, kā arī Sjóvá prasību/prēmiju un izmaksu/prēmiju attiecību.

7.1.1.   Pamatscenārijs

| (57) | Pamatscenārija finanšu aplēšu pamatā ir 2012. gada 30. martāStatistics Iceland publicētā piecu gadu prognoze attiecībā uz Islandes ekonomikas IKP pieaugumu un inflāciju, un prognozes ir atjauninātas 2013. gada 28. maijā, par pamatu ņemot faktiskos Sjóvá darbības rezultātus un faktiskos Islandes ekonomikas datus 2012. gadā. Pamatscenārijā tiek pieņemts, ka būs vērojama mērena ekonomiskā izaugsme, inflācijas samazinājums un stabila procentu likmju attīstība, kā arī tas, ka Sjóvá tirgus daļa saglabāsies nemainīga.

  Pamatscenārijs: pieņēmumi | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IKP pieaugums | 1,6 % | 2,5 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| Inflācija | 4,2 % | 3,4 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Sjóvá tirgus daļa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Indeksētās valdības obligācijas | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Nopelnītās skaidrās naudas reālā likme | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Kapitāla vērtspapīru prēmija | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Pamatkapitāla piešķīrums | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pārapdrošināšanas neto prasības/prēmijas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pārapdrošināšanas neto izmaksas/prēmijas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(57)

Pamatscenārija finanšu aplēšu pamatā ir 2012. gada 30. martāStatistics Iceland publicētā piecu gadu prognoze attiecībā uz Islandes ekonomikas IKP pieaugumu un inflāciju, un prognozes ir atjauninātas 2013. gada 28. maijā, par pamatu ņemot faktiskos Sjóvá darbības rezultātus un faktiskos Islandes ekonomikas datus 2012. gadā. Pamatscenārijā tiek pieņemts, ka būs vērojama mērena ekonomiskā izaugsme, inflācijas samazinājums un stabila procentu likmju attīstība, kā arī tas, ka Sjóvá tirgus daļa saglabāsies nemainīga.

Pamatscenārijs: pieņēmumi

2012

2013

2014

2015

2016

IKP pieaugums

1,6 %

2,5 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

Inflācija

4,2 %

3,4 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Sjóvá tirgus daļa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Indeksētās valdības obligācijas

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Nopelnītās skaidrās naudas reālā likme

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Kapitāla vērtspapīru prēmija

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

Pamatkapitāla piešķīrums

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pārapdrošināšanas neto prasības/prēmijas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pārapdrošināšanas neto izmaksas/prēmijas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (58) | Nākamajā tabulā parādīts paredzamais peļņas un zaudējumu pārskats, kā arī bilance pamatscenārija gadījumā:

  Pamatscenārijs: peļņas un zaudējumu aprēķins (miljonos ISK) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nopelnītā prēmija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prasības | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Citi ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pamatdarbības izdevumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Apdrošināšanas darbību peļņa/zaudējumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ieguldījumu ieņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ieņēmumi pirms nodokļiem un norakstījumiem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nemateriālās vērtības amortizācija | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa pirms nodokļiem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ienākumu nodokļi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(58)

Nākamajā tabulā parādīts paredzamais peļņas un zaudējumu pārskats, kā arī bilance pamatscenārija gadījumā:

Pamatscenārijs: peļņas un zaudējumu aprēķins (miljonos ISK)

2012

2013

2014

2015

2016

Nopelnītā prēmija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prasības

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Citi ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pamatdarbības izdevumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Apdrošināšanas darbību peļņa/zaudējumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ieguldījumu ieņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ieņēmumi pirms nodokļiem un norakstījumiem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nemateriālās vērtības amortizācija

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Peļņa pirms nodokļiem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ienākumu nodokļi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Peļņa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pamatscenārijs: bilance (miljonos ISK)

| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktīvi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pamatdarbības aktīvi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nemateriālā vērtība | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Citas nemateriālās vērtības | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nodokļu atskaitījumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vērtspapīri | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pārapdrošināšanas aktīvi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Saņemamās summas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Skaidra nauda un tās ekvivalenti | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Aktīvi kopā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pamatkapitāls: | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pamatkapitāls perioda sākumā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gada peļņa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dividendes | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pamatkapitāls kopā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pasīvi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tehniskais nodrošinājums | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tehn. nodrošinājums dzīvības apdrošināšanai | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nākamo periodu izdevumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Saistības kopā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pamatkapitāls un pasīvi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

2012

2013

2014

2015

2016

Aktīvi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pamatdarbības aktīvi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nemateriālā vērtība

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Citas nemateriālās vērtības

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nodokļu atskaitījumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vērtspapīri

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pārapdrošināšanas aktīvi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Saņemamās summas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Skaidra nauda un tās ekvivalenti

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Aktīvi kopā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pamatkapitāls:

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pamatkapitāls perioda sākumā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gada peļņa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dividendes

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pamatkapitāls kopā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pasīvi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tehniskais nodrošinājums

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tehn. nodrošinājums dzīvības apdrošināšanai

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nākamo periodu izdevumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Saistības kopā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pamatkapitāls un pasīvi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (59) | Galvenie finanšu rādītāji saskaņā ar pamatscenārija prognozēm parādīti šajā tabulā:

  Pamatscenārijs: galvenie finanšu rādītāji | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koriģētā maksātspēja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ieņēmumi no pamatkapitāla | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(59)

Galvenie finanšu rādītāji saskaņā ar pamatscenārija prognozēm parādīti šajā tabulā:

Pamatscenārijs: galvenie finanšu rādītāji

2012

2013

2014

2015

2016

Koriģētā maksātspēja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ieņēmumi no pamatkapitāla

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (60) | Pamatscenārija gadījumā pārstrukturēšanas perioda laikā plānotie ieņēmumi no Sjóvá pamatkapitāla sasniegs aptuveni [...] %. |
| --- | --- |

(60)

Pamatscenārija gadījumā pārstrukturēšanas perioda laikā plānotie ieņēmumi no Sjóvá pamatkapitāla sasniegs aptuveni [...] %.

7.1.2.   Stresa scenārijs: “otrais vilnis”

| (61) | Islandes iestādes ir iesniegušas “otrā viļņa” stresa scenārija simulāciju. Pieņēmumā par IKP šā scenārija gadījumā laika periodam no 2013. līdz 2016. gadam tiek simulēta turpmāka lejupslīde un augstāka inflācija. Tā kā turpinās stresa situācija, tajā pieņemts, ka procentu likmes paliek nemainīgas un ka kapitāla vērtspapīru prēmija kļūst negatīva. Tādējādi “otrā viļņa” scenārijā tiek simulēta dziļa lejupslīde apvienojumā ar papildu stresa elementiem.

  “Otrā viļņa” stresa scenārijs: pieņēmumi | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IKP pieaugums | 1,6 % | 1,2 % | – 6,6 % | – 4,0 % | 2,6 % |
| Inflācija | 4,2 % | 12,4 % | 12,0 % | 5,4 % | 4,0 % |
| Sjóvá tirgus daļa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Indeksētās valdības obligācijas | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Nopelnītās skaidrās naudas reālā likme | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Kapitāla vērtspapīru prēmija | 5 % | 5 % | – 70 % | – 7,9 % | 5 % |
| Pamatkapitāla piešķīrums | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pārapdrošināšanas neto prasības/prēmijas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pārapdrošināšanas neto izmaksas/prēmijas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(61)

Islandes iestādes ir iesniegušas “otrā viļņa” stresa scenārija simulāciju. Pieņēmumā par IKP šā scenārija gadījumā laika periodam no 2013. līdz 2016. gadam tiek simulēta turpmāka lejupslīde un augstāka inflācija. Tā kā turpinās stresa situācija, tajā pieņemts, ka procentu likmes paliek nemainīgas un ka kapitāla vērtspapīru prēmija kļūst negatīva. Tādējādi “otrā viļņa” scenārijā tiek simulēta dziļa lejupslīde apvienojumā ar papildu stresa elementiem.

“Otrā viļņa” stresa scenārijs: pieņēmumi

2012

2013

2014

2015

2016

IKP pieaugums

1,6 %

1,2 %

– 6,6 %

– 4,0 %

2,6 %

Inflācija

4,2 %

12,4 %

12,0 %

5,4 %

4,0 %

Sjóvá tirgus daļa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Indeksētās valdības obligācijas

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Nopelnītās skaidrās naudas reālā likme

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Kapitāla vērtspapīru prēmija

5 %

5 %

– 70 %

– 7,9 %

5 %

Pamatkapitāla piešķīrums

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pārapdrošināšanas neto prasības/prēmijas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pārapdrošināšanas neto izmaksas/prēmijas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

“Otrā viļņa” stresa scenārijs: finanšu rādītāji (miljonos ISK, ja nav norādīts citādi)

| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apdrošināšanas darbību peļņa/zaudējumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa kopā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Koriģētā maksātspēja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ieņēmumi no pamatkapitāla | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

2012

2013

2014

2015

2016

Apdrošināšanas darbību peļņa/zaudējumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Peļņa kopā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Koriģētā maksātspēja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ieņēmumi no pamatkapitāla

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7.1.3.   Stresa scenārijs: “kapitāla kontrole”

| (62) | Islandes iestādes ir iesniegušas “kapitāla kontroles” stresa scenārija simulāciju. Šajā stresa testā tiek pieņemts, ka kapitāla kontrole Islandē tiks atcelta 2014. gadā. Līdz ar to ISK vērtība tiks devalvēta līdz pašreizējai ārzonas vērtībai, kas ir aptuveni 30 % zem oficiālā maiņas kursa. Līdz ar to paaugstināsies inflācija. Savukārt, paaugstinoties inflācijai, paaugstināsies zaudējumu proporcija. Tiek pieņemts, ka reālās procentu likmes paaugstināsies līdz 6,5 % un kapitāla aizplūšanas dēļ kapitāla vērtspapīru riska prēmija sasniegs –50 %.

  “Kapitāla kontroles” stresa scenārijs: pieņēmumi | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IKP pieaugums | 1,6 % | 2,5 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| Inflācija | 4,2 % | 3,4 % | 2,5 % | 10,5 % | 5 % |
| Sjóvá tirgus daļa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Indeksētās valdības obligācijas | 2,5 % | 2,5 % | 6,5 % | 6,5 % | 6,5 % |
| Nopelnītās skaidrās naudas reālā likme | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Kapitāla vērtspapīru prēmija | 5 % | 5 % | – 50 % | 5 % | 5 % |
| Pamatkapitāla piešķīrums | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pārapdrošināšanas neto prasības/prēmijas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pārapdrošināšanas neto izmaksas/prēmijas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(62)

Islandes iestādes ir iesniegušas “kapitāla kontroles” stresa scenārija simulāciju. Šajā stresa testā tiek pieņemts, ka kapitāla kontrole Islandē tiks atcelta 2014. gadā. Līdz ar to ISK vērtība tiks devalvēta līdz pašreizējai ārzonas vērtībai, kas ir aptuveni 30 % zem oficiālā maiņas kursa. Līdz ar to paaugstināsies inflācija. Savukārt, paaugstinoties inflācijai, paaugstināsies zaudējumu proporcija. Tiek pieņemts, ka reālās procentu likmes paaugstināsies līdz 6,5 % un kapitāla aizplūšanas dēļ kapitāla vērtspapīru riska prēmija sasniegs –50 %.

“Kapitāla kontroles” stresa scenārijs: pieņēmumi

2012

2013

2014

2015

2016

IKP pieaugums

1,6 %

2,5 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

Inflācija

4,2 %

3,4 %

2,5 %

10,5 %

5 %

Sjóvá tirgus daļa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Indeksētās valdības obligācijas

2,5 %

2,5 %

6,5 %

6,5 %

6,5 %

Nopelnītās skaidrās naudas reālā likme

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Kapitāla vērtspapīru prēmija

5 %

5 %

– 50 %

5 %

5 %

Pamatkapitāla piešķīrums

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pārapdrošināšanas neto prasības/prēmijas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pārapdrošināšanas neto izmaksas/prēmijas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

“Kapitāla kontroles” stresa scenārijs: finanšu rādītāji (miljonos ISK, ja nav norādīts citādi)

| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apdrošināšanas darbību peļņa/zaudējumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa kopā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Koriģētā maksātspēja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ieņēmumi no pamatkapitāla | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

2012

2013

2014

2015

2016

Apdrošināšanas darbību peļņa/zaudējumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Peļņa kopā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Koriģētā maksātspēja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ieņēmumi no pamatkapitāla

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7.1.4.   Stresa scenārijs: “aukstā ziema II”

| (63) | Islandes iestādes ir iesniegušas stresa scenārija “aukstā ziema II” simulāciju. Šajā stresa scenārijā mainīts pamatscenārijs, pieņemot divu īpaši aukstu ziemu iestāšanos. Tā rezultātā ievērojami palielinās to zaudējumu skaits (īpaši saistībā ar autoavārijām), kas ir salīdzinoši mazi, un tāpēc tos nesedz pārapdrošināšana. Zaudējumu apmērs tiek pieņemts 100 % prēmiju apmērā.

  Stresa scenārijs “aukstā ziema II”: pieņēmumi | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IKP pieaugums | 1,6 % | 2,5 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| Inflācija | 4,2 % | 3,4 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Sjóvá tirgus daļa | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Indeksētās valdības obligācijas | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Nopelnītās skaidrās naudas reālā likme | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Kapitāla vērtspapīru prēmija | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Pamatkapitāla piešķīrums | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pārapdrošināšanas neto prasības/prēmijas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pārapdrošināšanas neto izmaksas/prēmijas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(63)

Islandes iestādes ir iesniegušas stresa scenārija “aukstā ziema II” simulāciju. Šajā stresa scenārijā mainīts pamatscenārijs, pieņemot divu īpaši aukstu ziemu iestāšanos. Tā rezultātā ievērojami palielinās to zaudējumu skaits (īpaši saistībā ar autoavārijām), kas ir salīdzinoši mazi, un tāpēc tos nesedz pārapdrošināšana. Zaudējumu apmērs tiek pieņemts 100 % prēmiju apmērā.

Stresa scenārijs “aukstā ziema II”: pieņēmumi

2012

2013

2014

2015

2016

IKP pieaugums

1,6 %

2,5 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

Inflācija

4,2 %

3,4 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Sjóvá tirgus daļa

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Indeksētās valdības obligācijas

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Nopelnītās skaidrās naudas reālā likme

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Kapitāla vērtspapīru prēmija

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

Pamatkapitāla piešķīrums

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pārapdrošināšanas neto prasības/prēmijas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pārapdrošināšanas neto izmaksas/prēmijas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stresa scenārijs “aukstā ziema II”: finanšu rādītāji (miljonos ISK, ja nav norādīts citādi)

| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apdrošināšanas darbību peļņa/zaudējumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Peļņa kopā | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Koriģētā maksātspēja | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ieņēmumi no pamatkapitāla | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

2012

2013

2014

2015

2016

Apdrošināšanas darbību peļņa/zaudējumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Peļņa kopā

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Koriģētā maksātspēja

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ieņēmumi no pamatkapitāla

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

7.1.5.   Stresa scenāriji: secinājumi

| (64) | Visu trīs stresa scenāriju gadījumā maksātspējas rādītājs visā pārstrukturēšanas periodā saglabājas spēcīgs, un Sjóvá darbība būtu rentabla, izņemot konkrētus stresa notikumus konkrētos gados. Tomēr saskaņā ar papildu plānošanu attiecībā uz 2015. un 2016. gadu Sjóvá pēc tam ātri atgūtu rentabilitāti pat šajos apstākļos. |
| --- | --- |

(64)

Visu trīs stresa scenāriju gadījumā maksātspējas rādītājs visā pārstrukturēšanas periodā saglabājas spēcīgs, un Sjóvá darbība būtu rentabla, izņemot konkrētus stresa notikumus konkrētos gados. Tomēr saskaņā ar papildu plānošanu attiecībā uz 2015. un 2016. gadu Sjóvá pēc tam ātri atgūtu rentabilitāti pat šajos apstākļos.

7.2.   Restrukturizācijas pasākumu raksturojums

| (65) | Sjóvá restrukturizāciju veido vairāki strukturāli un rīcības pasākumi, kuri aprakstīti turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

(65)

Sjóvá restrukturizāciju veido vairāki strukturāli un rīcības pasākumi, kuri aprakstīti turpmāk tekstā.

7.2.1.   Apdrošināšanas darbību nodalīšana un ieguldījumu likvidēšana

| (66) | Kā izklāstīts iepriekš, galvenās problēmas, kas radīja Sjóvá finanšu grūtības, radās no ieguldījumu lēmumiem un aizņēmumiem grupas uzņēmumu starpā, ko veica sabiedrības iepriekšējais īpašnieks Milestone. Tā rezultātā Sjóvá radās nopietnas grūtības saistībā ar ieguldījumu portfeli. Tādēļ galvenais solis Sjóvá pārstrukturēšanā bija tās apdrošināšanas darbību nodošana jaunai sabiedrībai (ko vēlāk nodēvēja par Sjóvá) 2009. gada vasarā un pārmantotā ieguldījumu portfeļa likvidēšana. |
| --- | --- |

(66)

Kā izklāstīts iepriekš, galvenās problēmas, kas radīja Sjóvá finanšu grūtības, radās no ieguldījumu lēmumiem un aizņēmumiem grupas uzņēmumu starpā, ko veica sabiedrības iepriekšējais īpašnieks Milestone. Tā rezultātā Sjóvá radās nopietnas grūtības saistībā ar ieguldījumu portfeli. Tādēļ galvenais solis Sjóvá pārstrukturēšanā bija tās apdrošināšanas darbību nodošana jaunai sabiedrībai (ko vēlāk nodēvēja par Sjóvá) 2009. gada vasarā un pārmantotā ieguldījumu portfeļa likvidēšana.

7.2.2.   Izmaiņas korporatīvajā pārvaldībā un kontroles struktūrās

| (67) | Jaunais Islandes likums par apdrošināšanas darbībām stājās spēkā 2010. gadā. Tajā paredzēti stingrāki noteikumi attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un citiem kontroles mehānismiem apdrošināšanas sabiedrībās. |
| --- | --- |

(67)

Jaunais Islandes likums par apdrošināšanas darbībām stājās spēkā 2010. gadā. Tajā paredzēti stingrāki noteikumi attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un citiem kontroles mehānismiem apdrošināšanas sabiedrībās.

| (68) | Būtiskākās izmaiņas minētas turpmāk.






  — | Apdrošināšanas sabiedrības direktors nevar būt nevienas citas finanšu iestādes vai apdrošināšanas sabiedrības direktors. FME var piešķirt izņēmumu meitasuzņēmumu gadījumā. |
| --- | --- | --- |

(68)

Būtiskākās izmaiņas minētas turpmāk.

—

Apdrošināšanas sabiedrības direktors nevar būt nevienas citas finanšu iestādes vai apdrošināšanas sabiedrības direktors. FME var piešķirt izņēmumu meitasuzņēmumu gadījumā.

| — | Ikvienam izpilddirektoram vai direktoram jāiziet FME organizēta eksaminācija, lai izvērtētu šo cilvēku kvalifikāciju un zināšanas. FME drīkst noraidīt šādu kandidatūru apdrošināšanas sabiedrības izpilddirektora vai direktora amatam, ja viņš nespēj nokārtot pārbaudi. |
| --- | --- |

—

Ikvienam izpilddirektoram vai direktoram jāiziet FME organizēta eksaminācija, lai izvērtētu šo cilvēku kvalifikāciju un zināšanas. FME drīkst noraidīt šādu kandidatūru apdrošināšanas sabiedrības izpilddirektora vai direktora amatam, ja viņš nespēj nokārtot pārbaudi.

| — | Direktoru valdei ir jāizstrādā vadības noteikumi, iekšējās pārbaudes noteikumi, iekšējās revīzijas noteikumi, noteikumi par finanšu darbībām un kārtību, noteikumi un procedūras jebkura veida aizdevu darbībām, kā arī noteikumi un procedūras darbībām ar saistītajām pusēm. |
| --- | --- |

—

Direktoru valdei ir jāizstrādā vadības noteikumi, iekšējās pārbaudes noteikumi, iekšējās revīzijas noteikumi, noteikumi par finanšu darbībām un kārtību, noteikumi un procedūras jebkura veida aizdevu darbībām, kā arī noteikumi un procedūras darbībām ar saistītajām pusēm.

| — | Direktoru valdei jāizstrādā noteikumi par finanšu instrumentu tirdzniecību, ko veic pati sabiedrība un direktori, izpilddirektori un konkrēti sabiedrības vadošie darbinieki personīgi. |
| --- | --- |

—

Direktoru valdei jāizstrādā noteikumi par finanšu instrumentu tirdzniecību, ko veic pati sabiedrība un direktori, izpilddirektori un konkrēti sabiedrības vadošie darbinieki personīgi.

| — | FME izstrādā noteikumus, ko piemēro jebkura veida prēmiju sistēmām, kas veido daļu no algas paketes apdrošināšanas sabiedrībās. |
| --- | --- |

—

FME izstrādā noteikumus, ko piemēro jebkura veida prēmiju sistēmām, kas veido daļu no algas paketes apdrošināšanas sabiedrībās.

| — | Direktoru valdei jāizstrādā konkrēti saistoši noteikumi attiecībā uz ieguldījumu procedūrām un ieguldījumu darbību veikšanu, ja sabiedrība plāno veikt ieguldījumus finanšu instrumentos, kas nav kotēti vai reģistrēti biržā. |
| --- | --- |

—

Direktoru valdei jāizstrādā konkrēti saistoši noteikumi attiecībā uz ieguldījumu procedūrām un ieguldījumu darbību veikšanu, ja sabiedrība plāno veikt ieguldījumus finanšu instrumentos, kas nav kotēti vai reģistrēti biržā.

| — | Direktoru valdei ir jāizstrādā saistoši noteikumi attiecībā uz nekustamo īpašumu, kas paredzēts tikai un vienīgi kā ieguldījums un nevis sabiedrības pašas lietošanai. |
| --- | --- |

—

Direktoru valdei ir jāizstrādā saistoši noteikumi attiecībā uz nekustamo īpašumu, kas paredzēts tikai un vienīgi kā ieguldījums un nevis sabiedrības pašas lietošanai.

| — | Visi iepriekš izklāstītie iekšējie noteikumi, kādiem jābūt pieņemtiem atbilstīgi regulējumam, ir jāiesniedz FME caurskatīšanai un apstiprināšanai. |
| --- | --- |

—

Visi iepriekš izklāstītie iekšējie noteikumi, kādiem jābūt pieņemtiem atbilstīgi regulējumam, ir jāiesniedz FME caurskatīšanai un apstiprināšanai.

| (69) | Sjóvá ir īstenojusi attiecīgās izmaiņas atbilstīgi tiesību aktiem. Atbilstīgi jaunajām regulatora prasībām Sjóvá direktoru valde ir pieņēmusi lēmumu par noteikumiem attiecībā uz ieguldījumiem, un visas izmaiņas šajos noteikumos ir jāapstiprina FME. Sjóvá direktoru valde 2011. gada 4. aprīlī pieņēma un parakstīja noteikumus par korporatīvo pārvaldību un iesniedza tos FME. Izpilddirektors pieņēma un parakstīja noteikumus, definējot un nosakot vadošo darbinieku obligāto kvalifikāciju. |
| --- | --- |

(69)

Sjóvá ir īstenojusi attiecīgās izmaiņas atbilstīgi tiesību aktiem. Atbilstīgi jaunajām regulatora prasībām Sjóvá direktoru valde ir pieņēmusi lēmumu par noteikumiem attiecībā uz ieguldījumiem, un visas izmaiņas šajos noteikumos ir jāapstiprina FME. Sjóvá direktoru valde 2011. gada 4. aprīlī pieņēma un parakstīja noteikumus par korporatīvo pārvaldību un iesniedza tos FME. Izpilddirektors pieņēma un parakstīja noteikumus, definējot un nosakot vadošo darbinieku obligāto kvalifikāciju.

| (70) | Turklāt Sjóvá 2010. gada aprīlī izveidoja jaunu “Riska un analīzes” nodaļu. Šī nodaļa ir tieši pakļauta izpilddirektoram, to vada kvalificēts aktuārs, un tajā ir vēl seši darbinieki. Šīs nodaļas mērķis ir:






  — | būt atbildīgiem par regulējošas un piesardzīgas riska pārvaldības procedūras aprakstīšanu un īstenošanu Sjóvá dzīvības un nedzīvības apdrošināšanas darbību segmentā, |
| --- | --- | --- |

(70)

Turklāt Sjóvá 2010. gada aprīlī izveidoja jaunu “Riska un analīzes” nodaļu. Šī nodaļa ir tieši pakļauta izpilddirektoram, to vada kvalificēts aktuārs, un tajā ir vēl seši darbinieki. Šīs nodaļas mērķis ir:

—

būt atbildīgiem par regulējošas un piesardzīgas riska pārvaldības procedūras aprakstīšanu un īstenošanu Sjóvá dzīvības un nedzīvības apdrošināšanas darbību segmentā,

| — | analizēt Sjóvá veiktās parakstīšanas rezultātus visās apdrošināšanas klasēs, |
| --- | --- |

—

analizēt Sjóvá veiktās parakstīšanas rezultātus visās apdrošināšanas klasēs,

| — | sniegt ziņojumus un ierosināt grozījumus tarifu kategoriju noteikšanai, |
| --- | --- |

—

sniegt ziņojumus un ierosināt grozījumus tarifu kategoriju noteikšanai,

| — | būt atbildīgiem par rūpīgu tarifu kategoriju noteikšanu visām apdrošināšanas darījumu klasēm, |
| --- | --- |

—

būt atbildīgiem par rūpīgu tarifu kategoriju noteikšanu visām apdrošināšanas darījumu klasēm,

| — | īstenot sabiedrībā Sjóvá visas procedūras saistībā ar riska pārvaldību, |
| --- | --- |

—

īstenot sabiedrībā Sjóvá visas procedūras saistībā ar riska pārvaldību,

| — | regulāri analizēt tehniskos nosacījumus un būt atbildīgiem par precīzu prasību noteikšanu, |
| --- | --- |

—

regulāri analizēt tehniskos nosacījumus un būt atbildīgiem par precīzu prasību noteikšanu,

| — | veikt stresa testus un pašu riska un maksātspējas novērtējumu (ORSA), |
| --- | --- |

—

veikt stresa testus un pašu riska un maksātspējas novērtējumu (ORSA),

| — | būt atbildīgiem par direktīvas “Maksātspēja II” īstenošanu un šīs direktīvas prasību ieviešanu sabiedrībā Sjóvá, |
| --- | --- |

—

būt atbildīgiem par direktīvas “Maksātspēja II” īstenošanu un šīs direktīvas prasību ieviešanu sabiedrībā Sjóvá,

| — | sniegt regulārus ziņojumus par jebkuriem jautājumiem saistībā ar riska pārvaldību izpilddirektoram un direktoru valdei un |
| --- | --- |

—

sniegt regulārus ziņojumus par jebkuriem jautājumiem saistībā ar riska pārvaldību izpilddirektoram un direktoru valdei un

| — | sniegt ziņojumus finanšu uzraudzības iestādei par visiem jautājumiem saistībā ar riska pārvaldību un tehniskiem rezultātiem un pārskatiem, kas noteikti tiesību aktos. |
| --- | --- |

—

sniegt ziņojumus finanšu uzraudzības iestādei par visiem jautājumiem saistībā ar riska pārvaldību un tehniskiem rezultātiem un pārskatiem, kas noteikti tiesību aktos.

| (71) | Visbeidzot, saskaņā ar likuma noteikumiem direktoru valde ir izveidojusi iekšējās revīzijas komisiju. |
| --- | --- |

(71)

Visbeidzot, saskaņā ar likuma noteikumiem direktoru valde ir izveidojusi iekšējās revīzijas komisiju.

7.2.3.   Citi dzīvotspējas pasākumi

| (72) | Sjóvá ir īstenojusi pasākumus, lai palielinātu peļņu apdrošināšanas darījumos un samazinātu izmaksas. Šie pasākumi ietver algu samazināšanu, tirgvedības un citu pamatdarbības izdevumu samazināšanu, kā arī striktu noteikumu ieviešanu apdrošināšanas cenu piedāvājumu veidošanai. Turklāt pašlaik darbiniekiem netiek piedāvāta nekāda kompensācijas prēmiju shēma. Visbeidzot, Sjóvá diskontēja pārapdrošināšanas darbības, ar kuru starpniecību agrāk tā bija iegādājusies starptautiskās apdrošināšanas riska portfeli. |
| --- | --- |

(72)

Sjóvá ir īstenojusi pasākumus, lai palielinātu peļņu apdrošināšanas darījumos un samazinātu izmaksas. Šie pasākumi ietver algu samazināšanu, tirgvedības un citu pamatdarbības izdevumu samazināšanu, kā arī striktu noteikumu ieviešanu apdrošināšanas cenu piedāvājumu veidošanai. Turklāt pašlaik darbiniekiem netiek piedāvāta nekāda kompensācijas prēmiju shēma. Visbeidzot, Sjóvá diskontēja pārapdrošināšanas darbības, ar kuru starpniecību agrāk tā bija iegādājusies starptautiskās apdrošināšanas riska portfeli.

| (73) | Šo pasākumu mērķis ir nodrošināt, lai kombinētais darbības radītājs ir zem 100 %, t. i., ka apdrošināšanas darbības ir pašpietiekamas un nav jāuzņemas pārmērīgi riski, veicot ieguldījumu darbības. Šo pasākumu rezultātā Sjóvá spēja uzlabot savu kombinēto darbības rādītāju no 114,4 % 2005. gadā līdz 95,6 % 2010. gadā. Saskaņā ar pamatscenārija aplēsēm rādītājs saglabāsies zem 100 % līdz 2016. gadam. |
| --- | --- |

(73)

Šo pasākumu mērķis ir nodrošināt, lai kombinētais darbības radītājs ir zem 100 %, t. i., ka apdrošināšanas darbības ir pašpietiekamas un nav jāuzņemas pārmērīgi riski, veicot ieguldījumu darbības. Šo pasākumu rezultātā Sjóvá spēja uzlabot savu kombinēto darbības rādītāju no 114,4 % 2005. gadā līdz 95,6 % 2010. gadā. Saskaņā ar pamatscenārija aplēsēm rādītājs saglabāsies zem 100 % līdz 2016. gadam.

7.3.   Saistības

| (74) | Kā izklāstīts pielikumā, Islandes valdība un Sjóvá ir apņēmušās izmantot apdrošināšanas cenu piedāvājumu ierobežojumu konkrētiem korporatīvajiem klientiem un aizliegumu veikt konkrētas iegādes un reklamēšanas darbības. |
| --- | --- |

(74)

Kā izklāstīts pielikumā, Islandes valdība un Sjóvá ir apņēmušās izmantot apdrošināšanas cenu piedāvājumu ierobežojumu konkrētiem korporatīvajiem klientiem un aizliegumu veikt konkrētas iegādes un reklamēšanas darbības.

| (75) | Islandes iestādes ir apņēmušās ieviest konkrētas regulējošas izmaiņas apdrošināšanas tirgus funkcionēšanā, kā izklāstīts pielikumā. |
| --- | --- |

(75)

Islandes iestādes ir apņēmušās ieviest konkrētas regulējošas izmaiņas apdrošināšanas tirgus funkcionēšanā, kā izklāstīts pielikumā.

II.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

1.   VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA

| (76) | EEZ līguma 61. panta 1. punkts ir šāds:
  “Ja vien šajā līgumā neparedz ko citu, ar šī līguma darbību nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm.” |
| --- | --- |

(76)

EEZ līguma 61. panta 1. punkts ir šāds:

“Ja vien šajā līgumā neparedz ko citu, ar šī līguma darbību nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm.”

| (77) | Kā izklāstīts 18. apsvērumā iepriekš, Iestāde izvērtēs šādus pasākumus:






  1. | Islandes valsts deva ieguldījumu Sjóvá rekapitalizācijā, nododot SAT Holding divas tās īpašumā esošas obligācijas, kuru vērtību ārējs eksperts novērtēja ar 11,6 miljardiem ISK (aptuveni 76 miljoni EUR) un kuras izmantojamas kā Sjóvá pamatkapitāls. |
| --- | --- | --- |

(77)

Kā izklāstīts 18. apsvērumā iepriekš, Iestāde izvērtēs šādus pasākumus:

1.

Islandes valsts deva ieguldījumu Sjóvá rekapitalizācijā, nododot SAT Holding divas tās īpašumā esošas obligācijas, kuru vērtību ārējs eksperts novērtēja ar 11,6 miljardiem ISK (aptuveni 76 miljoni EUR) un kuras izmantojamas kā Sjóvá pamatkapitāls.

| 2. | Islandes valsts arī piekrita paaugstināt prioritāti no ceturtās uz trešo Glitnir nodrošinājumam Avant emitētā obligācijā, lai Glitnir varētu dot ieguldījumu Sjóvá kapitālā. Tā kā Avant obligācija zaudēja lielāko daļu tās vērtības pēc Islandes Augstākās tiesas 2010. gada 16. jūnija lēmuma, Islandes valsts (ar ESI starpniecību) 2010. gada 28. jūlijā noslēdza aktīvu nodošanas līgumu. Šā līguma rezultātā ESI ieguldīja papildu 683–739 miljonus ISK Sjóvá stabilizēšanā, iegādājoties Avant obligāciju no SAT Holding par 880 miljoniem ISK. |
| --- | --- |

2.

Islandes valsts arī piekrita paaugstināt prioritāti no ceturtās uz trešo Glitnir nodrošinājumam Avant emitētā obligācijā, lai Glitnir varētu dot ieguldījumu Sjóvá kapitālā. Tā kā Avant obligācija zaudēja lielāko daļu tās vērtības pēc Islandes Augstākās tiesas 2010. gada 16. jūnija lēmuma, Islandes valsts (ar ESI starpniecību) 2010. gada 28. jūlijā noslēdza aktīvu nodošanas līgumu. Šā līguma rezultātā ESI ieguldīja papildu 683–739 miljonus ISK Sjóvá stabilizēšanā, iegādājoties Avant obligāciju no SAT Holding par 880 miljoniem ISK.

| (78) | Šie pasākumi turpmāk tekstā tiks dēvēti par “rekapitalizācijas pasākumiem”. |
| --- | --- |

(78)

Šie pasākumi turpmāk tekstā tiks dēvēti par “rekapitalizācijas pasākumiem”.

1.1.   Valsts līdzekļu esamība

| (79) | Kā jau Iestāde bija sākotnēji secinājusi lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir skaidrs, ka pirmais rekapitalizācijas pasākums tika finansēts, izmantojot valsts līdzekļus, ko nodrošināja Islandes valsts. |
| --- | --- |

(79)

Kā jau Iestāde bija sākotnēji secinājusi lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir skaidrs, ka pirmais rekapitalizācijas pasākums tika finansēts, izmantojot valsts līdzekļus, ko nodrošināja Islandes valsts.

| (80) | Attiecībā uz otro rekapitalizācijas pasākumu jānorāda, ka maksājumu par vēlāko Avant obligācijas iegādi no SAT Holding arī veica Islandes valsts no valsts līdzekļiem. Turklāt Glitnir nodrošinājuma pastiprināšana Avant obligācijā samazināja varbūtību, ka valsts saņems obligācijā paredzēto atlīdzību, un tādēļ samazināja tās prasības vērtību. Arī šis samazinājums ietekmēja valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(80)

Attiecībā uz otro rekapitalizācijas pasākumu jānorāda, ka maksājumu par vēlāko Avant obligācijas iegādi no SAT Holding arī veica Islandes valsts no valsts līdzekļiem. Turklāt Glitnir nodrošinājuma pastiprināšana Avant obligācijā samazināja varbūtību, ka valsts saņems obligācijā paredzēto atlīdzību, un tādēļ samazināja tās prasības vērtību. Arī šis samazinājums ietekmēja valsts līdzekļus.

| (81) | Tādēļ iestāde secina, ka abos Sjóvá rekapitalizācijas pasākumos bija iesaistīti valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(81)

Tādēļ iestāde secina, ka abos Sjóvá rekapitalizācijas pasākumos bija iesaistīti valsts līdzekļi.

1.2.   Atbalsts konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai

| (82) | Lai pasākums veidotu valsts atbalstu, tam jārada selektīva priekšrocība konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai. |
| --- | --- |

(82)

Lai pasākums veidotu valsts atbalstu, tam jārada selektīva priekšrocība konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai.

| (83) | Rekapitalizācijas pasākumu mērķis bija nodrošināt, lai Sjóvá varētu izpildīt minimālās regulējumā noteiktās kapitāla prasības, ļaujot sabiedrībai turpināt aktīvi darboties apdrošināšanas nozarē. |
| --- | --- |

(83)

Rekapitalizācijas pasākumu mērķis bija nodrošināt, lai Sjóvá varētu izpildīt minimālās regulējumā noteiktās kapitāla prasības, ļaujot sabiedrībai turpināt aktīvi darboties apdrošināšanas nozarē.

| (84) | Islandes iestādes ir apstiprinājušas, ka valsts piedalījās Sjóvá apdrošināšanas darbību rekapitalizācijā, jo Glitnir un Íslandsbanki pašiem nepietika līdzekļu, lai nodrošinātu nepieciešamo kapitālu, un arī nevarēja atrast privātu ieguldītāju, kas to vēlētos darīt. Tas apstiprina Iestādes nostāju lēmumā par procedūras uzsākšanu, ka Islandes valsts, piedaloties Sjóvá rekapitalizācijā, nerīkojās kā tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs. |
| --- | --- |

(84)

Islandes iestādes ir apstiprinājušas, ka valsts piedalījās Sjóvá apdrošināšanas darbību rekapitalizācijā, jo Glitnir un Íslandsbanki pašiem nepietika līdzekļu, lai nodrošinātu nepieciešamo kapitālu, un arī nevarēja atrast privātu ieguldītāju, kas to vēlētos darīt. Tas apstiprina Iestādes nostāju lēmumā par procedūras uzsākšanu, ka Islandes valsts, piedaloties Sjóvá rekapitalizācijā, nerīkojās kā tirgus ekonomikas principu vadīts ieguldītājs.

| (85) | Tādēļ Iestāde secina, ka rekapitalizācijas pasākumi radīja sabiedrībai Sjóvá priekšrocību. Šī priekšrocība ir nepārprotami selektīva, jo ieguvējs no pasākuma bija tikai Sjóvá. |
| --- | --- |

(85)

Tādēļ Iestāde secina, ka rekapitalizācijas pasākumi radīja sabiedrībai Sjóvá priekšrocību. Šī priekšrocība ir nepārprotami selektīva, jo ieguvējs no pasākuma bija tikai Sjóvá.

| (86) | Valsts atbalsta elements atbilst pamatkapitālam, ko Sjóvá nebūtu saņēmusi bez valsts līdzdalības, t. i., sākotnējie 11,6 miljardi ISK, ko ieguldīja Islandes valsts, un ESI ieguldījums 683–739 miljonu ISK apmērā saskaņā ar 2010. gada 28. jūlija aktīvu nodošanas līgumu. Tādējādi Iestāde lēš, ka atbalsta elements ir aptuveni 12,3 miljardi ISK. |
| --- | --- |

(86)

Valsts atbalsta elements atbilst pamatkapitālam, ko Sjóvá nebūtu saņēmusi bez valsts līdzdalības, t. i., sākotnējie 11,6 miljardi ISK, ko ieguldīja Islandes valsts, un ESI ieguldījums 683–739 miljonu ISK apmērā saskaņā ar 2010. gada 28. jūlija aktīvu nodošanas līgumu. Tādējādi Iestāde lēš, ka atbalsta elements ir aptuveni 12,3 miljardi ISK.

1.3.   Konkurences kropļojums un ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm

| (87) | Rekapitalizācijas pasākumi stiprina Sjóvá stāvokli salīdzinājumā ar konkurentiem (vai potenciālajiem konkurentiem) Islandē un pārējās EEZ valstīs. Sjóvá ir uzņēmums, kas (kā aprakstīts iepriekš) aktīvi darbojas apdrošināšanas tirgū, kas ir atvērts starptautiskai konkurencei EEZ. Lai gan Islandes finanšu tirgus šobrīd ir diezgan izolēts, jo īpaši kapitāla kontroles dēļ, joprojām pastāv pārrobežu tirdzniecība ar apdrošināšanas pakalpojumiem, kas pieaugs, kad tiks atcelta kapitāla kontrole. Tādējādi rekapitalizācijas pasākumi kropļo vai draud kropļot konkurenci, jo ietekmē tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(87)

Rekapitalizācijas pasākumi stiprina Sjóvá stāvokli salīdzinājumā ar konkurentiem (vai potenciālajiem konkurentiem) Islandē un pārējās EEZ valstīs. Sjóvá ir uzņēmums, kas (kā aprakstīts iepriekš) aktīvi darbojas apdrošināšanas tirgū, kas ir atvērts starptautiskai konkurencei EEZ. Lai gan Islandes finanšu tirgus šobrīd ir diezgan izolēts, jo īpaši kapitāla kontroles dēļ, joprojām pastāv pārrobežu tirdzniecība ar apdrošināšanas pakalpojumiem, kas pieaugs, kad tiks atcelta kapitāla kontrole. Tādējādi rekapitalizācijas pasākumi kropļo vai draud kropļot konkurenci, jo ietekmē tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

1.4.   Secinājums par valsts atbalsta esamību

| (88) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Iestāde secina, ka rekapitalizācijas pasākums veido valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(88)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Iestāde secina, ka rekapitalizācijas pasākums veido valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

2.   PROCESUĀLĀS PRASĪBAS

| (89) | Saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestāde ir pietiekami savlaicīgi jāinformē, lai tā varētu iesniegt savus komentārus par jebkādiem plāniem piešķirt vai mainīt atbalstu (...). Attiecīgā valsts nedrīkst īstenot savus ierosinātos pasākumus, kamēr šī procedūra nav beigusies ar kādu galīgu lēmumu.” |
| --- | --- |

(89)

Saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestāde ir pietiekami savlaicīgi jāinformē, lai tā varētu iesniegt savus komentārus par jebkādiem plāniem piešķirt vai mainīt atbalstu (...). Attiecīgā valsts nedrīkst īstenot savus ierosinātos pasākumus, kamēr šī procedūra nav beigusies ar kādu galīgu lēmumu.”

| (90) | Islandes iestādes pirms rekapitalizācijas pasākumu īstenošanas par tiem Iestādei nepaziņoja. Tāpēc Iestāde secina, ka Islandes iestādes nav ievērojušas saistības atbilstīgi 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktam. Tādēļ šo atbalsta pasākumu piešķiršana bija nelikumīga. |
| --- | --- |

(90)

Islandes iestādes pirms rekapitalizācijas pasākumu īstenošanas par tiem Iestādei nepaziņoja. Tāpēc Iestāde secina, ka Islandes iestādes nav ievērojušas saistības atbilstīgi 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktam. Tādēļ šo atbalsta pasākumu piešķiršana bija nelikumīga.

3.   ATBALSTA SADERĪBA

| (91) | Vispirms Iestāde atgādina, ka neapstrīdami bez valsts iejaukšanās Sjóvá būtu bankrotējusi, jo tā nespētu izpildīt regulatora prasības par obligāto kapitālu. Tādēļ pirmā rekapitalizācijas pasākuma laikā Sjóvá bija grūtībās nonācis uzņēmums. |
| --- | --- |

(91)

Vispirms Iestāde atgādina, ka neapstrīdami bez valsts iejaukšanās Sjóvá būtu bankrotējusi, jo tā nespētu izpildīt regulatora prasības par obligāto kapitālu. Tādēļ pirmā rekapitalizācijas pasākuma laikā Sjóvá bija grūtībās nonācis uzņēmums.

| (92) | Iestāde arī atzīmē, ka Islandes iestādes apgalvo, ka rekapitalizācijas pasākumi Sjóvá labā atbilst EEZ 61. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajiem izņēmumiem un atbilst Iestādes pārstrukturēšanas pamatnostādņu prasībām. |
| --- | --- |

(92)

Iestāde arī atzīmē, ka Islandes iestādes apgalvo, ka rekapitalizācijas pasākumi Sjóvá labā atbilst EEZ 61. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajiem izņēmumiem un atbilst Iestādes pārstrukturēšanas pamatnostādņu prasībām.

3.1.   Saderīguma novērtējuma juridiskais pamats ir EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkts un Iestādes pārstrukturēšanas pamatnostādnes

| (93) | Lai gan valsts atbalstu tādam grūtībās nonākušam uzņēmumam kā Sjóvá parasti izvērtē atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam, EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktā tiek pieļauts valsts atbalsts, lai “novērstu nopietnus traucējumus kādas EK dalībvalsts vai EBTA valsts tautsaimniecībā”. |
| --- | --- |

(93)

Lai gan valsts atbalstu tādam grūtībās nonākušam uzņēmumam kā Sjóvá parasti izvērtē atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktam, EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktā tiek pieļauts valsts atbalsts, lai “novērstu nopietnus traucējumus kādas EK dalībvalsts vai EBTA valsts tautsaimniecībā”.

3.1.1.   EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērojamība

| (94) | Kā norādīts iepriekš, Islandes iestādes nodrošināja sākotnējos līdzekļus, kas bija nepieciešami Sjóvá rekapitalizācijai, 2009. gada 8. jūlijā noslēdzot līgumu par obligāciju nodošanu. |
| --- | --- |

(94)

Kā norādīts iepriekš, Islandes iestādes nodrošināja sākotnējos līdzekļus, kas bija nepieciešami Sjóvá rekapitalizācijai, 2009. gada 8. jūlijā noslēdzot līgumu par obligāciju nodošanu.

| (95) | Šajā dienā Islandes ekonomika joprojām smagi cieta no finanšu krīzes. Konkrēti runājot, lielākās komercbankas bija pārņemšanas procesā, valdība bija ieviesusi kapitāla kontroli, inflācija strauji palielinājās, un Islandei bija jāīsteno taupības pasākumu programma saskaņā ar atbalsta vienošanos ar SVF un fonda piešķirto aizdevumu. Ņemot vērā šo īpašo situāciju, FME brīdināja par smagām sekām Islandes tautsaimniecībai un sabiedrībai, ja sabiedrībai Sjóvá ļaus bankrotēt, tostarp par risku rasties sistēmiskai ietekmei uz finanšu tirgiem (9). |
| --- | --- |

(95)

Šajā dienā Islandes ekonomika joprojām smagi cieta no finanšu krīzes. Konkrēti runājot, lielākās komercbankas bija pārņemšanas procesā, valdība bija ieviesusi kapitāla kontroli, inflācija strauji palielinājās, un Islandei bija jāīsteno taupības pasākumu programma saskaņā ar atbalsta vienošanos ar SVF un fonda piešķirto aizdevumu. Ņemot vērā šo īpašo situāciju, FME brīdināja par smagām sekām Islandes tautsaimniecībai un sabiedrībai, ja sabiedrībai Sjóvá ļaus bankrotēt, tostarp par risku rasties sistēmiskai ietekmei uz finanšu tirgiem (9).

| (96) | Iestāde atzīmē, ka vienas sabiedrības bankrots apdrošināšanas nozarē parasti nerada sistēmisku ietekmi, kā tas ir banku sektorā. Tomēr šajā gadījumā Sjóvá bankrota ietekme jāizvērtē, ņemot vērā smago finanšu un ekonomikas krīzi, ko Islande piedzīvoja laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(96)

Iestāde atzīmē, ka vienas sabiedrības bankrots apdrošināšanas nozarē parasti nerada sistēmisku ietekmi, kā tas ir banku sektorā. Tomēr šajā gadījumā Sjóvá bankrota ietekme jāizvērtē, ņemot vērā smago finanšu un ekonomikas krīzi, ko Islande piedzīvoja laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam.

| (97) | Iestāde piekrīt Islandes iestāžu veiktajai analīzei, saskaņā ar kuru līdz brīdim, kad tiks atjaunota uzticēšanās finanšu sistēmai, šādas krīzes iespējamā ietekme varētu attiekties ne tikai uz Sjóvá un ne tikai uz finanšu sistēmu vien. |
| --- | --- |

(97)

Iestāde piekrīt Islandes iestāžu veiktajai analīzei, saskaņā ar kuru līdz brīdim, kad tiks atjaunota uzticēšanās finanšu sistēmai, šādas krīzes iespējamā ietekme varētu attiekties ne tikai uz Sjóvá un ne tikai uz finanšu sistēmu vien.

| (98) | Tādēļ Iestāde uzskata, ka valsts piedalīšanos rekapitalizācijā 2009. gada jūlijā var uzskatīt par tādu, kas paredzēta, lai novērstu nopietnus traucējumus Islandes tautsaimniecībā. |
| --- | --- |

(98)

Tādēļ Iestāde uzskata, ka valsts piedalīšanos rekapitalizācijā 2009. gada jūlijā var uzskatīt par tādu, kas paredzēta, lai novērstu nopietnus traucējumus Islandes tautsaimniecībā.

3.1.2.   Pārstrukturēšanas pamatnostādņu piemērošana

| (99) | Iestādes pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzēti valsts atbalsta noteikumi, ko piemēro finanšu iestāžu pārstrukturēšanai krīzes situācijā. |
| --- | --- |

(99)

Iestādes pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzēti valsts atbalsta noteikumi, ko piemēro finanšu iestāžu pārstrukturēšanai krīzes situācijā.

| (100) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, lai finanšu iestādes pārstrukturēšana finanšu krīzes situācijā būtu saderīga ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tai:






  — | jānodrošina uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana, |
| --- | --- | --- |

(100)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, lai finanšu iestādes pārstrukturēšana finanšu krīzes situācijā būtu saderīga ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tai:

—

jānodrošina uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana,

| — | jāietver pietiekams saņēmēja paša ieguldījums (izmaksu sloga sadalījums) un |
| --- | --- |

—

jāietver pietiekams saņēmēja paša ieguldījums (izmaksu sloga sadalījums) un

| — | jāietver pietiekami pasākumi konkurences kropļošanas samazināšanai. |
| --- | --- |

—

jāietver pietiekami pasākumi konkurences kropļošanas samazināšanai.

| (101) | Par pamatu izmantojot attiecībā uz Sjóvá iesniegto pārstrukturēšanas plānu, Iestāde izvērtē, vai šie kritēriji tiek izpildīti un vai iepriekš aprakstītie atbalsta pasākumi veido saderīgu pārstrukturēšanas atbalstu. |
| --- | --- |

(101)

Par pamatu izmantojot attiecībā uz Sjóvá iesniegto pārstrukturēšanas plānu, Iestāde izvērtē, vai šie kritēriji tiek izpildīti un vai iepriekš aprakstītie atbalsta pasākumi veido saderīgu pārstrukturēšanas atbalstu.

3.2.   Dzīvotspējas atjaunošana

| (102) | Iestāde ir noteikusi šādus iemeslus Sjóvá grūtībām, kuru rezultātā bija vajadzīga valsts iejaukšanās: i) nepiemērotas ieguldījumu darbības; ii) nepietiekama korporatīvā pārvaldība un riska pārvaldība; un iii) apdrošināšanas produktu nepietiekama rentabilitāte. |
| --- | --- |

(102)

Iestāde ir noteikusi šādus iemeslus Sjóvá grūtībām, kuru rezultātā bija vajadzīga valsts iejaukšanās: i) nepiemērotas ieguldījumu darbības; ii) nepietiekama korporatīvā pārvaldība un riska pārvaldība; un iii) apdrošināšanas produktu nepietiekama rentabilitāte.

| (103) | Pārstrukturēšanas plānā risināti šo grūtību iemesli un arī citi sabiedrības riska faktori. |
| --- | --- |

(103)

Pārstrukturēšanas plānā risināti šo grūtību iemesli un arī citi sabiedrības riska faktori.

3.2.1.   Pārstrukturēšanas pasākumu novērtējums: apdrošināšanas darbību nodalīšana un ieguldījumu likvidēšana

| (104) | Sjóvá apdrošināšanas darbību nodošana jaunajai sabiedrībai atbrīvoja apdrošināšanas darbību no riska, kas izrietēja no pārmantotā ieguldījumu portfeļa. Šis pasākums ļāva Sjóvá pēc rekapitalizācijas pievērst uzmanību apdrošināšanas darbībām. |
| --- | --- |

(104)

Sjóvá apdrošināšanas darbību nodošana jaunajai sabiedrībai atbrīvoja apdrošināšanas darbību no riska, kas izrietēja no pārmantotā ieguldījumu portfeļa. Šis pasākums ļāva Sjóvá pēc rekapitalizācijas pievērst uzmanību apdrošināšanas darbībām.

| (105) | Iestāde uzskata, ka pēc šā darījuma Sjóvá vairs nav pakļauta pārmērīgam riskam, kas izriet no tās pārmantotā ieguldījumu portfeļa, kas tiek likvidēts kā atsevišķa juridiska persona. |
| --- | --- |

(105)

Iestāde uzskata, ka pēc šā darījuma Sjóvá vairs nav pakļauta pārmērīgam riskam, kas izriet no tās pārmantotā ieguldījumu portfeļa, kas tiek likvidēts kā atsevišķa juridiska persona.

3.2.2.   Pārstrukturēšanas pasākumu novērtējums – korporatīvās pārvaldības un riska pārvaldības uzlabošana

| (106) | Iestāde norāda, ka Sjóvá ir īstenojusi Islandes Likuma par apdrošināšanas darbībām, kas stājās spēkā 2010. gadā, prasības, kurā noteikti stingrāki nosacījumi attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un citiem kontroles mehānismiem. Šīs izmaiņas uzlabo Sjóvá korporatīvo pārvaldību un paredz visaptverošu FME īstenotu uzraudzību, tostarp attiecībā uz ieguldījumu politiku. |
| --- | --- |

(106)

Iestāde norāda, ka Sjóvá ir īstenojusi Islandes Likuma par apdrošināšanas darbībām, kas stājās spēkā 2010. gadā, prasības, kurā noteikti stingrāki nosacījumi attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un citiem kontroles mehānismiem. Šīs izmaiņas uzlabo Sjóvá korporatīvo pārvaldību un paredz visaptverošu FME īstenotu uzraudzību, tostarp attiecībā uz ieguldījumu politiku.

| (107) | Turklāt Sjóvá ir izveidojusi “Riska un analīzes” nodaļu ar ievērojamiem resursiem, lai uzlabotu risku pārvaldību un darbības pārskatu, kā arī iekšējās revīzijas komisiju. Tā ir arī noformulējusi būtiskus politikas virzienus, piemēram, apdrošināšanas cenu piedāvājumu un ieguldījumu politiku. Lai nodrošinātu atbilstību, regulāri tiek pārbaudīts, kā darbinieki ievēro šos politikas virzienus. |
| --- | --- |

(107)

Turklāt Sjóvá ir izveidojusi “Riska un analīzes” nodaļu ar ievērojamiem resursiem, lai uzlabotu risku pārvaldību un darbības pārskatu, kā arī iekšējās revīzijas komisiju. Tā ir arī noformulējusi būtiskus politikas virzienus, piemēram, apdrošināšanas cenu piedāvājumu un ieguldījumu politiku. Lai nodrošinātu atbilstību, regulāri tiek pārbaudīts, kā darbinieki ievēro šos politikas virzienus.

| (108) | Visbeidzot, Iestāde norāda, ka izpilddirektors un valdes locekļi, ko iecēlis iepriekšējais akcionārs Milestone, tika nomainīti 2009. gadā. |
| --- | --- |

(108)

Visbeidzot, Iestāde norāda, ka izpilddirektors un valdes locekļi, ko iecēlis iepriekšējais akcionārs Milestone, tika nomainīti 2009. gadā.

| (109) | Iestāde uzskata, ka iepriekš izklāstītie pasākumi ir pienācīgi, lai risinātu trūkumus korporatīvajā pārvaldībā un riska pārvaldībā, kas veicināja Sjóvá finanšu grūtības. |
| --- | --- |

(109)

Iestāde uzskata, ka iepriekš izklāstītie pasākumi ir pienācīgi, lai risinātu trūkumus korporatīvajā pārvaldībā un riska pārvaldībā, kas veicināja Sjóvá finanšu grūtības.

3.2.3.   Pārstrukturēšanas pasākumu novērtējums – rentabilitātes pasākumi

| (110) | Iestāde atzīmē Sjóvá veiktos pasākumus tās rentabilitātes palielināšanai attiecībā uz peļņas uzlabošanu un izmaksu samazināšanu. Šo pasākumu rezultātā Sjóvá ir spējusi būtiski uzlabot savu kombinēto darbības rādītāju un ar peļņu atgriezties pie apdrošināšanas darbībām. Pārstrukturēšanas plānā paredzēts turpināt uzlabot rentabilitāti. |
| --- | --- |

(110)

Iestāde atzīmē Sjóvá veiktos pasākumus tās rentabilitātes palielināšanai attiecībā uz peļņas uzlabošanu un izmaksu samazināšanu. Šo pasākumu rezultātā Sjóvá ir spējusi būtiski uzlabot savu kombinēto darbības rādītāju un ar peļņu atgriezties pie apdrošināšanas darbībām. Pārstrukturēšanas plānā paredzēts turpināt uzlabot rentabilitāti.

| (111) | Iestāde uzskata, ka, īstenojot šos pasākumus, Sjóvá apdrošināšanas darbības tiktu veiktas rentabli un samazinātu sabiedrības paļaušanos uz ieguldījumu ieņēmumiem, tādējādi Sjóvá varētu īstenot piesardzīgāku ieguldījumu politiku. Tajā pašā laikā pasākumiem jāpalīdz Sjóvá stiprināt tās pamatkapitālu, jo īpaši nelabvēlīgu situāciju gadījumā, tostarp situācijās, kas simulētas iesniegtajos stresa scenārijos. |
| --- | --- |

(111)

Iestāde uzskata, ka, īstenojot šos pasākumus, Sjóvá apdrošināšanas darbības tiktu veiktas rentabli un samazinātu sabiedrības paļaušanos uz ieguldījumu ieņēmumiem, tādējādi Sjóvá varētu īstenot piesardzīgāku ieguldījumu politiku. Tajā pašā laikā pasākumiem jāpalīdz Sjóvá stiprināt tās pamatkapitālu, jo īpaši nelabvēlīgu situāciju gadījumā, tostarp situācijās, kas simulētas iesniegtajos stresa scenārijos.

3.2.4.   Finanšu aplēšu novērtējums

| (112) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādņu 13. punktu Islandes iestādes ir iesniegušas finanšu aplēses gan attiecībā uz pamatscenāriju, gan trīs stresa scenārijiem. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādņu 13. punktu Islandes iestādes ir iesniegušas finanšu aplēses gan attiecībā uz pamatscenāriju, gan trīs stresa scenārijiem.

| (113) | Finanšu aplēses, kas ietvertas pārstrukturēšanas plānā, pamatscenārija gadījumā balstās uz pieņēmumiem, kas ir pietiekami piesardzīgi un konservatīvi. Pamatscenārija gadījumā Sjóvá gūtu peļņu un konsolidētu savu pašu kapitālu visā plānošanas periodā. Pamatscenārija gadījumā Sjóvá kapitāla plānotā atdeve ir aptuveni [...] % pārstrukturēšanas perioda beigās, kas šķiet atbilstam pašreizējām tirgus prasībām šajā nozarē. Turklāt plānotais kombinētais Sjóvá rādītājs paliek zem 100 %, kas rāda, ka apdrošināšanas pamatdarbības saglabāsies rentablas un sabiedrībai Sjóvá nav jāpaļaujas uz nepamatoti riskantu ieguldījumu stratēģiju, lai radītu pietiekamus ieņēmumus. |
| --- | --- |

(113)

Finanšu aplēses, kas ietvertas pārstrukturēšanas plānā, pamatscenārija gadījumā balstās uz pieņēmumiem, kas ir pietiekami piesardzīgi un konservatīvi. Pamatscenārija gadījumā Sjóvá gūtu peļņu un konsolidētu savu pašu kapitālu visā plānošanas periodā. Pamatscenārija gadījumā Sjóvá kapitāla plānotā atdeve ir aptuveni [...] % pārstrukturēšanas perioda beigās, kas šķiet atbilstam pašreizējām tirgus prasībām šajā nozarē. Turklāt plānotais kombinētais Sjóvá rādītājs paliek zem 100 %, kas rāda, ka apdrošināšanas pamatdarbības saglabāsies rentablas un sabiedrībai Sjóvá nav jāpaļaujas uz nepamatoti riskantu ieguldījumu stratēģiju, lai radītu pietiekamus ieņēmumus.

| (114) | Iestāde neapstrīd, ka stresa scenārija pieņēmumos ietverts pietiekams stress, lai novērtētu Sjóvá spēju saglabāt maksātspēju. Saskaņā ar izrietošajām finanšu aplēsēm Sjóvá saglabātu maksātspēju visā plānošanas periodā visu trīs stresa scenāriju gadījumā. Iestāde uzskata, ka, iesniedzot trīs dažādus stresa scenārijus, kuri pat pārsniedz pārstrukturēšanas periodu, tiek pastiprināta stresa testēšana. Konkrēti, scenāriji aptver ieilgušas ekonomiskās lejupslīdes gadījumu, kā arī citus stresa faktorus, kas īpaši saistīti ar situāciju Islandē (piem., kapitāla kontrole). Plānošanas periodā nevienu brīdi nevienā no trīs stresa scenārijiem netiktu pārkāptas regulējuma noteiktās maksātspējas prasības. |
| --- | --- |

(114)

Iestāde neapstrīd, ka stresa scenārija pieņēmumos ietverts pietiekams stress, lai novērtētu Sjóvá spēju saglabāt maksātspēju. Saskaņā ar izrietošajām finanšu aplēsēm Sjóvá saglabātu maksātspēju visā plānošanas periodā visu trīs stresa scenāriju gadījumā. Iestāde uzskata, ka, iesniedzot trīs dažādus stresa scenārijus, kuri pat pārsniedz pārstrukturēšanas periodu, tiek pastiprināta stresa testēšana. Konkrēti, scenāriji aptver ieilgušas ekonomiskās lejupslīdes gadījumu, kā arī citus stresa faktorus, kas īpaši saistīti ar situāciju Islandē (piem., kapitāla kontrole). Plānošanas periodā nevienu brīdi nevienā no trīs stresa scenārijiem netiktu pārkāptas regulējuma noteiktās maksātspējas prasības.

| (115) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Iestāde secina, ka Sjóvá finanšu aplēses apliecina sabiedrības dzīvotspējas atjaunošanu atbilstīgi pārstrukturēšanas pamatnostādņu prasībām. Iestāde arī norāda, ka SF1 kā privāts ieguldītājs piekrita iegādāties no Islandes valsts Sjóvá kontrolpaketi. Privāta tirgus dalībnieka interese veikt ievērojamu ieguldījumu sabiedrībā tikai pastiprina tās konstatējumu. |
| --- | --- |

(115)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Iestāde secina, ka Sjóvá finanšu aplēses apliecina sabiedrības dzīvotspējas atjaunošanu atbilstīgi pārstrukturēšanas pamatnostādņu prasībām. Iestāde arī norāda, ka SF1 kā privāts ieguldītājs piekrita iegādāties no Islandes valsts Sjóvá kontrolpaketi. Privāta tirgus dalībnieka interese veikt ievērojamu ieguldījumu sabiedrībā tikai pastiprina tās konstatējumu.

3.3.   Pašu ieguldījums – izmaksu sloga sadalīšana

| (116) | Pārstrukturēšanas pamatnostādnēs norādīts, ka atbalsta saņēmējam jādod attiecīgs paša ieguldījums, lai ierobežotu atbalstu līdz minimumam un novērstu konkurences kropļojumu un morālo apdraudējumu. Šajā saistībā, pirmkārt, ir jāierobežo pārstrukturēšanas izmaksas, un, otrkārt, ir jāierobežo atbalsta summa, dodot ievērojamu pašu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(116)

Pārstrukturēšanas pamatnostādnēs norādīts, ka atbalsta saņēmējam jādod attiecīgs paša ieguldījums, lai ierobežotu atbalstu līdz minimumam un novērstu konkurences kropļojumu un morālo apdraudējumu. Šajā saistībā, pirmkārt, ir jāierobežo pārstrukturēšanas izmaksas, un, otrkārt, ir jāierobežo atbalsta summa, dodot ievērojamu pašu ieguldījumu.

| (117) | Attiecībā uz pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošanu pārstrukturēšanas pamatnostādņu 23. punktā norādīts, ka pārstrukturēšanas atbalsts jāierobežo līdz to izmaksu segšanai, kas vajadzīgas, lai atjaunotu dzīvotspēju. Turklāt, lai atbalstu ierobežotu līdz minimumam, finanšu iestādēm pārstrukturēšanas finansējumam vispirms jāizmanto pašu resursi. Attiecīgi, ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas jāsedz ne tikai valstij, bet arī tiem, kas ir ieguldījuši attiecīgajā iestādē, ar pieejamo kapitālu kompensējot zaudējumus un maksājot atbilstošu atlīdzību par valsts iejaukšanos. |
| --- | --- |

(117)

Attiecībā uz pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošanu pārstrukturēšanas pamatnostādņu 23. punktā norādīts, ka pārstrukturēšanas atbalsts jāierobežo līdz to izmaksu segšanai, kas vajadzīgas, lai atjaunotu dzīvotspēju. Turklāt, lai atbalstu ierobežotu līdz minimumam, finanšu iestādēm pārstrukturēšanas finansējumam vispirms jāizmanto pašu resursi. Attiecīgi, ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas jāsedz ne tikai valstij, bet arī tiem, kas ir ieguldījuši attiecīgajā iestādē, ar pieejamo kapitālu kompensējot zaudējumus un maksājot atbilstošu atlīdzību par valsts iejaukšanos.

3.3.1.   Pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošana

| (118) | Sabiedrības Sjóvá rekapitalizācija bija ierobežota līdz minimumam, kas nepieciešams, lai izpildītu regulatora noteiktās prasības attiecībā uz pamatkapitāla apmēru, no kā Islandes valsts ieguldīja tikai tādu summu, kādu Sjóvá galvenie kreditori Glitnir un Íslandsbanki nebija spējīgi nodrošināt. |
| --- | --- |

(118)

Sabiedrības Sjóvá rekapitalizācija bija ierobežota līdz minimumam, kas nepieciešams, lai izpildītu regulatora noteiktās prasības attiecībā uz pamatkapitāla apmēru, no kā Islandes valsts ieguldīja tikai tādu summu, kādu Sjóvá galvenie kreditori Glitnir un Íslandsbanki nebija spējīgi nodrošināt.

| (119) | Apdrošināšanas darbību nodošana jaunajai organizācijai nodrošināja, ka rekapitalizācija tika ierobežota līdz līmenim, kas nepieciešams apdrošināšanas pamatdarbībām, un nesedza zaudējumus, kas radās no pārmantotā ieguldījumu portfeļa. |
| --- | --- |

(119)

Apdrošināšanas darbību nodošana jaunajai organizācijai nodrošināja, ka rekapitalizācija tika ierobežota līdz līmenim, kas nepieciešams apdrošināšanas pamatdarbībām, un nesedza zaudējumus, kas radās no pārmantotā ieguldījumu portfeļa.

| (120) | Ierobežojot rekapitalizāciju līdz vajadzīgajam minimumam, tika samazināta Sjóvá spēja konkurēt tirgū. Turklāt nevienas izmaksas pārstrukturēšanas plānā nebija ietvertas ar nolūku sākt darboties jaunos tirgos vai kādā veidā paplašināt Sjóvá darbību. |
| --- | --- |

(120)

Ierobežojot rekapitalizāciju līdz vajadzīgajam minimumam, tika samazināta Sjóvá spēja konkurēt tirgū. Turklāt nevienas izmaksas pārstrukturēšanas plānā nebija ietvertas ar nolūku sākt darboties jaunos tirgos vai kādā veidā paplašināt Sjóvá darbību.

| (121) | Šo iemeslu dēļ Iestāde uzskata, ka ir sperti nepieciešamie soļi, lai ierobežotu pārstrukturēšanas atbalsta apmēru. |
| --- | --- |

(121)

Šo iemeslu dēļ Iestāde uzskata, ka ir sperti nepieciešamie soļi, lai ierobežotu pārstrukturēšanas atbalsta apmēru.

3.3.2.   Izmaksu sloga sadale/pašu ieguldījums

| (122) | Kā noteikts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 24. punktā, uzņēmumiem pārstrukturēšanas finansēšanai jāizmanto pašu resursi. Turklāt Iestāde pārbauda, vai kapitāla iepludināšanas rezultātā esošo akcionāru finanšu ietekme ir pilnībā vai daļēji samazināta. |
| --- | --- |

(122)

Kā noteikts pārstrukturēšanas pamatnostādņu 24. punktā, uzņēmumiem pārstrukturēšanas finansēšanai jāizmanto pašu resursi. Turklāt Iestāde pārbauda, vai kapitāla iepludināšanas rezultātā esošo akcionāru finanšu ietekme ir pilnībā vai daļēji samazināta.

| (123) | Iestāde secina, ka vēsturiskie Sjóvá īpašnieki ir devuši savu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Konkrēti runājot, Milestone zaudēja visas savas akcijas sabiedrībā, nesaņemot nekādu kompensāciju, kad Glitnir pārņēma Sjóvá. SJE turējumā ir pārmantotais ieguldījumu portfelis, un tā likvidēšana radīs papildu zaudējumus ieguldītājiem. Šie pasākumi veicina izmaksu sloga dalīšanu un samazina atbalsta radīto morālo apdraudējumu. |
| --- | --- |

(123)

Iestāde secina, ka vēsturiskie Sjóvá īpašnieki ir devuši savu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Konkrēti runājot, Milestone zaudēja visas savas akcijas sabiedrībā, nesaņemot nekādu kompensāciju, kad Glitnir pārņēma Sjóvá. SJE turējumā ir pārmantotais ieguldījumu portfelis, un tā likvidēšana radīs papildu zaudējumus ieguldītājiem. Šie pasākumi veicina izmaksu sloga dalīšanu un samazina atbalsta radīto morālo apdraudējumu.

| (124) | Saistībā ar ieguldījumiem pārstrukturēšanas izmaksās, kas veikti, izmantojot iekšējus Sjóvá resursus, Iestāde norāda, ka Sjóvá ir īstenojusi gan rentabilitātes atjaunošanas, gan izmaksu samazināšanas pasākumus. Šie pasākumi nodrošina, ka Sjóvá strādās ar pietiekamu rentabilitāti, lai stiprinātu pamatkapitāla bāzi laika gaitā. Iestāde norāda, ka pārstrukturēšanas plānā netiek paredzēta dividenžu izmaksa līdz 2014. gadam. |
| --- | --- |

(124)

Saistībā ar ieguldījumiem pārstrukturēšanas izmaksās, kas veikti, izmantojot iekšējus Sjóvá resursus, Iestāde norāda, ka Sjóvá ir īstenojusi gan rentabilitātes atjaunošanas, gan izmaksu samazināšanas pasākumus. Šie pasākumi nodrošina, ka Sjóvá strādās ar pietiekamu rentabilitāti, lai stiprinātu pamatkapitāla bāzi laika gaitā. Iestāde norāda, ka pārstrukturēšanas plānā netiek paredzēta dividenžu izmaksa līdz 2014. gadam.

| (125) | Visbeidzot, Islandes valsts ir spējusi pārdot privātam ieguldītājam visas tai piederošās akcijas sabiedrībā Sjóvá tikai trīs gadu ilgā periodā, un tādēļ atguvusi aptuveni divas trešdaļas no līdzekļiem, kas tika piešķirti kā valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(125)

Visbeidzot, Islandes valsts ir spējusi pārdot privātam ieguldītājam visas tai piederošās akcijas sabiedrībā Sjóvá tikai trīs gadu ilgā periodā, un tādēļ atguvusi aptuveni divas trešdaļas no līdzekļiem, kas tika piešķirti kā valsts atbalsts.

| (126) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos pasākumus, Iestāde uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns paredz pietiekamu izmaksu sloga sadali un pašu ieguldījumu pārstrukturēšanā. |
| --- | --- |

(126)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos pasākumus, Iestāde uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns paredz pietiekamu izmaksu sloga sadali un pašu ieguldījumu pārstrukturēšanā.

3.4.   Pasākums konkurences kropļojuma mazināšanai

| (127) | Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 31. punktā noteikts, ka, vērtējot atbalsta apjomu un no tā izrietošo konkurences kropļojumu, Iestādei jāņem vērā gan saņemtā valsts atbalsta absolūtais, gan relatīvais apmērs. |
| --- | --- |

(127)

Pārstrukturēšanas pamatnostādņu 31. punktā noteikts, ka, vērtējot atbalsta apjomu un no tā izrietošo konkurences kropļojumu, Iestādei jāņem vērā gan saņemtā valsts atbalsta absolūtais, gan relatīvais apmērs.

| (128) | Kā izklāstīts iepriekš, Sjóvá kopumā kā valsts atbalstu saņēma 12,3 miljardus ISK (aptuveni 77 miljonus EUR). Tas veido aptuveni 80 % no iztrūkuma pamatkapitālā sākotnējās rekapitalizācijas laikā. Tas nozīmē, ka Sjóvá saņemtā atbalsta summa bija salīdzinoši liela. Turklāt Sjóvá bez valsts iejaukšanās būtu pametusi tirgu. |
| --- | --- |

(128)

Kā izklāstīts iepriekš, Sjóvá kopumā kā valsts atbalstu saņēma 12,3 miljardus ISK (aptuveni 77 miljonus EUR). Tas veido aptuveni 80 % no iztrūkuma pamatkapitālā sākotnējās rekapitalizācijas laikā. Tas nozīmē, ka Sjóvá saņemtā atbalsta summa bija salīdzinoši liela. Turklāt Sjóvá bez valsts iejaukšanās būtu pametusi tirgu.

| (129) | Ņemot vērā šos elementus, Iestāde vispirms secināja, ka strukturālie pasākumi mazināja konkurences kropļojumu. Proti, Iestāde izvērtēja potenciālo Sjóvá dzīvības apdrošināšanas portfeļa atsavināšanu par labu meitasuzņēmumam Sjóvá Life. |
| --- | --- |

(129)

Ņemot vērā šos elementus, Iestāde vispirms secināja, ka strukturālie pasākumi mazināja konkurences kropļojumu. Proti, Iestāde izvērtēja potenciālo Sjóvá dzīvības apdrošināšanas portfeļa atsavināšanu par labu meitasuzņēmumam Sjóvá Life.

| (130) | Islandes iestādes ir iesniegušas sīku informāciju par dzīvības apdrošināšanas darījumu svarīgumu saistībā ar Sjóvá dzīvotspēju. Konkrēti tās norādīja uz šā darbības veida integrēšanu Sjóvá produktu piedāvājumā, klientu pieprasījumu pēc apdrošināšanas paketēm, kurās būtu gan dzīvības, gan nedzīvības apdrošināšanas produkti, un lielāko konkurentu nedzīvības apdrošināšanas jomā spēju apmierināt šo pieprasījumu. Uz šā pamata Islandes iestādes norādīja, ka Iestādei saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādņu 32. punktu jāpiemēro princips, ka pasākumiem, kas mazina konkurences kropļojumu, nevajadzētu mazināt uzņēmuma izredzes atgūt dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(130)

Islandes iestādes ir iesniegušas sīku informāciju par dzīvības apdrošināšanas darījumu svarīgumu saistībā ar Sjóvá dzīvotspēju. Konkrēti tās norādīja uz šā darbības veida integrēšanu Sjóvá produktu piedāvājumā, klientu pieprasījumu pēc apdrošināšanas paketēm, kurās būtu gan dzīvības, gan nedzīvības apdrošināšanas produkti, un lielāko konkurentu nedzīvības apdrošināšanas jomā spēju apmierināt šo pieprasījumu. Uz šā pamata Islandes iestādes norādīja, ka Iestādei saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādņu 32. punktu jāpiemēro princips, ka pasākumiem, kas mazina konkurences kropļojumu, nevajadzētu mazināt uzņēmuma izredzes atgūt dzīvotspēju.

| (131) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Iestāde secina, ka nebūtu piemēroti sabiedrībai Sjóvá pieprasīt atsavināt dzīvības apdrošināšanas darbības. |
| --- | --- |

(131)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Iestāde secina, ka nebūtu piemēroti sabiedrībai Sjóvá pieprasīt atsavināt dzīvības apdrošināšanas darbības.

| (132) | Strukturālu pasākumu neesamības dēļ Iestādei jāizvērtē rīcības pasākumi. |
| --- | --- |

(132)

Strukturālu pasākumu neesamības dēļ Iestādei jāizvērtē rīcības pasākumi.

| (133) | Iestāde norāde, ka Sjóvá tirgus segments ir ievērojami samazinājies kopš finanšu krīzes sākuma. Islandes iestādes jo īpaši ir norādījušas uz ietekmi, ko uz tirgus apmēru atstāja 30 dienu “pārejas logs” 2009. gada septembrī, kurš ļāva konkurentiem uzrunāt visus Sjóvá nedzīvības apdrošināšanas segmenta klientus, izsakot konkurētspējīgus piedāvājumus. Islandes iestādes apgalvo, ka šis regulējošais pasākums zināmā mērā mazināja konkurences kropļojumu. |
| --- | --- |

(133)

Iestāde norāde, ka Sjóvá tirgus segments ir ievērojami samazinājies kopš finanšu krīzes sākuma. Islandes iestādes jo īpaši ir norādījušas uz ietekmi, ko uz tirgus apmēru atstāja 30 dienu “pārejas logs” 2009. gada septembrī, kurš ļāva konkurentiem uzrunāt visus Sjóvá nedzīvības apdrošināšanas segmenta klientus, izsakot konkurētspējīgus piedāvājumus. Islandes iestādes apgalvo, ka šis regulējošais pasākums zināmā mērā mazināja konkurences kropļojumu.

| (134) | Turklāt Iestāde norāda, ka pārstrukturēšanas plānā nav paredzēta agresīva Sjóvá tirgus daļas palielināšana un ka jaunā cenu noteikšanas un riska pārvaldības politika ir veidota tikai, lai nodrošinātu, ka Sjóvá kotējas pietiekami rentablai darījumdarbībai. |
| --- | --- |

(134)

Turklāt Iestāde norāda, ka pārstrukturēšanas plānā nav paredzēta agresīva Sjóvá tirgus daļas palielināšana un ka jaunā cenu noteikšanas un riska pārvaldības politika ir veidota tikai, lai nodrošinātu, ka Sjóvá kotējas pietiekami rentablai darījumdarbībai.

| (135) | Turklāt Islandes iestādes un Sjóvá ir apņēmušās izmantot cenu noteikšanas ierobežojumu saistībā ar cenām, kas tiek piedāvātas konkrētiem korporatīvajiem klientiem pārstrukturēšanas perioda laikā, un tas parādīts pielikumā. Šī apņemšanās ir vēl viens aizsardzības līdzeklis pret potenciālu agresīvu Sjóvá rīcību tirgū un pret jebkādu zaudējumu apdrošināšanas darbībās šīs apņemšanās rezultātā, no kā ieguvēji būs Sjóvá konkurenti. |
| --- | --- |

(135)

Turklāt Islandes iestādes un Sjóvá ir apņēmušās izmantot cenu noteikšanas ierobežojumu saistībā ar cenām, kas tiek piedāvātas konkrētiem korporatīvajiem klientiem pārstrukturēšanas perioda laikā, un tas parādīts pielikumā. Šī apņemšanās ir vēl viens aizsardzības līdzeklis pret potenciālu agresīvu Sjóvá rīcību tirgū un pret jebkādu zaudējumu apdrošināšanas darbībās šīs apņemšanās rezultātā, no kā ieguvēji būs Sjóvá konkurenti.

| (136) | Iestāde norāda, ka šī apņemšanās aptver tikai konkrēta veida apdrošināšanas darbības. Tomēr, ņemot vērā Islandes apdrošināšanas tirgus augsto koncentrācijas līmeni, iestāde uzskata, ka visaptverošāku cenu noteikšanas ierobežojumu rezultātā samazinātos efektīva konkurence un tādus piemērot nebūtu piemēroti. |
| --- | --- |

(136)

Iestāde norāda, ka šī apņemšanās aptver tikai konkrēta veida apdrošināšanas darbības. Tomēr, ņemot vērā Islandes apdrošināšanas tirgus augsto koncentrācijas līmeni, iestāde uzskata, ka visaptverošāku cenu noteikšanas ierobežojumu rezultātā samazinātos efektīva konkurence un tādus piemērot nebūtu piemēroti.

| (137) | Iestāde atzinīgi vērtē Islandes iestāžu apņemšanos ieviest konkrētas regulējošas izmaiņas apdrošināšanas tirgus darbībā, kā izklāstīts pielikumā. Saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādņu 44.–45. punktu ierosinātās izmaiņas palielinātu efektīvu konkurenci, kā arī veicinātu tirgus atvēršanu un jaunu uzņēmumu ienākšanu tirgū. Tās veicinātu klientu pāriešanu un veicinātu lielāku konkurenci starp esošajiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(137)

Iestāde atzinīgi vērtē Islandes iestāžu apņemšanos ieviest konkrētas regulējošas izmaiņas apdrošināšanas tirgus darbībā, kā izklāstīts pielikumā. Saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādņu 44.–45. punktu ierosinātās izmaiņas palielinātu efektīvu konkurenci, kā arī veicinātu tirgus atvēršanu un jaunu uzņēmumu ienākšanu tirgū. Tās veicinātu klientu pāriešanu un veicinātu lielāku konkurenci starp esošajiem tirgus dalībniekiem.

| (138) | Saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punkta prasībām Sjóvá apņemas neveikt uzņēmumu iegādi visā pārstrukturēšanas periodā, kā noteikts pielikumā. Iegādes aizliegums neļauj Sjóvá iegādāties ievērojamu daļu citos finanšu uzņēmumos, tomēr vajadzības gadījumā sabiedrība drīkst veikt nelielus ieguldījumus. |
| --- | --- |

(138)

Saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādņu 40. punkta prasībām Sjóvá apņemas neveikt uzņēmumu iegādi visā pārstrukturēšanas periodā, kā noteikts pielikumā. Iegādes aizliegums neļauj Sjóvá iegādāties ievērojamu daļu citos finanšu uzņēmumos, tomēr vajadzības gadījumā sabiedrība drīkst veikt nelielus ieguldījumus.

| (139) | Visbeidzot, Sjóvá neizmantos saņemto atbalstu vai citas no tā izrietošās priekšrocības reklāmas nolūkiem. |
| --- | --- |

(139)

Visbeidzot, Sjóvá neizmantos saņemto atbalstu vai citas no tā izrietošās priekšrocības reklāmas nolūkiem.

| (140) | Iestāde secina, ka atbilstīgi pārstrukturēšanas pamatnostādņu 39. punktam pārstrukturēšana paredz pietiekamus pasākumus konkurences kropļojuma mazināšanai un nodrošina, ka valsts atbalsts netiek izmantots, kaitējot konkurentiem, kas nesaņem valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(140)

Iestāde secina, ka atbilstīgi pārstrukturēšanas pamatnostādņu 39. punktam pārstrukturēšana paredz pietiekamus pasākumus konkurences kropļojuma mazināšanai un nodrošina, ka valsts atbalsts netiek izmantots, kaitējot konkurentiem, kas nesaņem valsts atbalstu.

4.   SECINĀJUMS

| (141) | Iestāde secina, ka rekapitalizācijas pasākumi Sjóvá labā ir saderīgi ar EEZ līguma darbību saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(141)

Iestāde secina, ka rekapitalizācijas pasākumi Sjóvá labā ir saderīgi ar EEZ līguma darbību saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

| (142) | Iestāde arī secina, ka Islandes iestādes ir nelikumīgi īstenojušas konkrēto valsts atbalstu, pārkāpjot 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

(142)

Iestāde arī secina, ka Islandes iestādes ir nelikumīgi īstenojušas konkrēto valsts atbalstu, pārkāpjot 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Sabiedrībai Sjóvá piešķirtie rekapitalizācijas pasākumi veido valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Sabiedrībai Sjóvá piešķirtais valsts atbalsts ir saderīgs ar EEZ līguma darbību saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu ar nosacījumu, ka tiek pildītas saistības, kas izklāstītas šā lēmuma pielikumā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Islandei.

4. pants

Autentisks ir tikai šā lēmuma teksts angļu valodā.

Briselē, 2013. gada 10. jūlijā.

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētāja

Oda Helen SLETNES

kolēģijas loceklis

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  2010. gada 22. septembra Lēmums Nr. 373/10/COL par valsts atbalstu saistībā ar Islandē strādājošās apdrošināšanas sabiedrības Sjóvá rekapitalizāciju (OV C 341, 16.12.2010., 15. lpp., un Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājums Nr. 69, 16.12.2010., 2. lpp.).

1

Sjóvá

Oficiālā Vēstneša

(2)  Moderna Finance AB bija Zviedrijas pārvaldītājsabiedrība, kura piederēja Islandes sabiedrībai Milestone hf. Sīkāka informācija par Sjóvá un Milestone un to saikni ar Glitnir Bank ir sniegta Islandes Parlamenta Īpašās izmeklēšanas komisijas (SIC) ziņojumā, pieejams http://rna.althingi.is/ (teksts islandiešu valodā) un http://sic.althingi.is/ (izvilkumi angļu valodā).

2

Moderna Finance AB

Milestone hf

Sjóvá

Milestone

Glitnir Bank

SIC

(3)  FME2010. gada 23. novembra atbilde par valsts iejaukšanos Sjóvá Almennar tryggingar hf. rekapitalizācijā.

3

FME

Sjóvá Almennar tryggingar hf

(4)  Ar FME apstiprinājumu, kas tika piešķirts 2009. gada 22. septembrī.

4

FME

(5)  Tirgus segmenta aplēšu pamatā ir kopējie ieņēmumi no apdrošināšanas prēmijām 2012. gadā. Pirms finanšu krīzes Sjóvá piederēja vairāk nekā 40 % tirgus nedzīvības apdrošināšanas segmentā.

5

Sjóvá

(6)  Šajā lēmumā aktīvi, ko valsts nodeva SAT Holding, tiks apzīmēti ar vārdu “obligācijas”.

6

SAT Holding

(7)  Tajā pašā laikā FME atbilstīgi 86. un 87. pantam tobrīd spēkā esošajā Likumā par apdrošināšanas darbībām Nr. 60/1994 izplatīja publisku paziņojumu visiem polišu turētājiem, atgādinot, ka tie neatkarīgi no atjaunošanas dienas var pārtraukt savas polises 30 dienu “nodošanas loga” laikā.

7

FME

(8)  Pieejams Iestādes vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

8

(9)  Skatīt 2009. gada 29. jūnijaFME memorandu.

9

FME

---

PIELIKUMS

Saistības attiecībā uz Sjóvá rīcību

Islandes iestādes uzņemas turpmāk minētās saistības attiecībā uz Sjóvá.

| 1. | Sjóvá apņemas ierobežot komercpiedāvājumus, nosakot cenu apdrošināšanas riskiem tā, lai to cena nebūtu zemāka kā [...]. Komercpiedāvājumi tiek definēti kā cenas piedāvājums, kas sedz klienta apdrošināšanas produktu kopējo paketi (“komercpiedāvājumi”).






  — | Šīs saistības piemēro komercpiedāvājumiem komercuzņēmumiem ar ikgadējo prēmiju apgrozījumu, kas pārsniedz [...] ISK. |
| --- | --- | --- |

1.

Sjóvá apņemas ierobežot komercpiedāvājumus, nosakot cenu apdrošināšanas riskiem tā, lai to cena nebūtu zemāka kā [...]. Komercpiedāvājumi tiek definēti kā cenas piedāvājums, kas sedz klienta apdrošināšanas produktu kopējo paketi (“komercpiedāvājumi”).

—

Šīs saistības piemēro komercpiedāvājumiem komercuzņēmumiem ar ikgadējo prēmiju apgrozījumu, kas pārsniedz [...] ISK.

| — | Šīs saistības attiecas uz komercpiedāvājumiem, kad konkursa dokumenti vai cita parakstīšanas informācija ietver datus par agrākiem zaudējumiem, kas rāda samaksātos un nekompensētos zaudējumus laika periodā, kas nav īsāks par [...] gadiem. |
| --- | --- |

—

Šīs saistības attiecas uz komercpiedāvājumiem, kad konkursa dokumenti vai cita parakstīšanas informācija ietver datus par agrākiem zaudējumiem, kas rāda samaksātos un nekompensētos zaudējumus laika periodā, kas nav īsāks par [...] gadiem.

| — | Novērtējot iepriekšējo zaudējumu pieredzi, Sjóvá no sava aprēķina var izņemt atsevišķus zaudējumus, kas ir virs [...] ierosinātā prēmiju piedāvājuma, lai nonāktu pie secinājuma par vienmērīgākiem un stabilākiem statistiskajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

—

Novērtējot iepriekšējo zaudējumu pieredzi, Sjóvá no sava aprēķina var izņemt atsevišķus zaudējumus, kas ir virs [...] ierosinātā prēmiju piedāvājuma, lai nonāktu pie secinājuma par vienmērīgākiem un stabilākiem statistiskajiem zaudējumiem.

| 2. | Sjóvá apņemas uzturēt tādus pašus vai augstākus prēmiju līmeņus, veicot atjaunināšanu atsevišķiem apdrošināšanas kontiem, ja dati par agrākiem zaudējumiem (aprēķinātā tehnisko zaudējumu proporcija) pārsniedz [...] % no prēmijām.






  — | Šo saistību piemēro korporatīvo kontu atjaunošanai, bet zaudējumu vēsturei jāpārsniedz [...] gadi. |
| --- | --- | --- |

2.

Sjóvá apņemas uzturēt tādus pašus vai augstākus prēmiju līmeņus, veicot atjaunināšanu atsevišķiem apdrošināšanas kontiem, ja dati par agrākiem zaudējumiem (aprēķinātā tehnisko zaudējumu proporcija) pārsniedz [...] % no prēmijām.

—

Šo saistību piemēro korporatīvo kontu atjaunošanai, bet zaudējumu vēsturei jāpārsniedz [...] gadi.

| — | Izvērtējot datus par agrākiem zaudējumiem, Sjóvá var ierobežot atsevišķus zaudējumus, veicot [...]. Tas domāts, lai nonāktu pie secinājuma par vienmērīgākiem un stabilākiem statistiskajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

—

Izvērtējot datus par agrākiem zaudējumiem, Sjóvá var ierobežot atsevišķus zaudējumus, veicot [...]. Tas domāts, lai nonāktu pie secinājuma par vienmērīgākiem un stabilākiem statistiskajiem zaudējumiem.

| 3. | Sjóvá neiegādāsies vairāk kā [...] % no akcijām kredītiestādēs, ieguldījumu uzņēmumos (saskaņā ar definīciju 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem), apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībās. Pēc Iestādes apstiprinājuma saņemšanas Sjóvá drīkst iegādāties papildu darījumdarbību, jo īpaši tad, ja šāda iegāde ir nepieciešama, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. |
| --- | --- |

3.

Sjóvá neiegādāsies vairāk kā [...] % no akcijām kredītiestādēs, ieguldījumu uzņēmumos (saskaņā ar definīciju 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem), apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrībās. Pēc Iestādes apstiprinājuma saņemšanas Sjóvá drīkst iegādāties papildu darījumdarbību, jo īpaši tad, ja šāda iegāde ir nepieciešama, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci.

| 4. | Sjóvá reklāmas nolūkos neizmantos rekapitalizāciju vai kādu citu konkurētspējīgu priekšrocību, kas kaut kādā veidā izriet no rekapitalizācijas. |
| --- | --- |

4.

Sjóvá reklāmas nolūkos neizmantos rekapitalizāciju vai kādu citu konkurētspējīgu priekšrocību, kas kaut kādā veidā izriet no rekapitalizācijas.

Šīs saistības ir spēkā līdz 2014. gada 31. decembrim.

Regulatora saistības

Lai uzlabotu patērētāju mobilitāti Islandes apdrošināšanas tirgū, Islandes iestādes uzņemas šādas saistības:

| — | Islandes Finanšu un ekonomikas lietu ministrija izraudzīsies ekspertu grupu, kurai būs uzdevums pārskatīt Likuma Nr. 30/2004 nosacījumus par apdrošināšanas līgumiem, kas attiecas uz klientu mobilitāti, jo īpaši saistībā ar jaunākajiem grozījumiem Norvēģijas Likumā par apdrošināšanas līgumiem – uz kā balstās Islandes tiesību akti – un Dānijas finanšu uzņēmējdarbības likumā. Ekspertu grupai jāprezentē savi konstatējumi ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī un jānovērtē nosacījumu grozīšanas iespējamā ietekme saistībā ar to, ka fiziskas personas pārtrauc apdrošināšanas līgumus, pārnesot savu darījumdarbību no vienas apdrošināšanas sabiedrības uz citu, lai veicinātu klientu pāriešanu un veicinātu konkurenci apdrošināšanas tirgū. |
| --- | --- |

—

Islandes Finanšu un ekonomikas lietu ministrija izraudzīsies ekspertu grupu, kurai būs uzdevums pārskatīt Likuma Nr. 30/2004 nosacījumus par apdrošināšanas līgumiem, kas attiecas uz klientu mobilitāti, jo īpaši saistībā ar jaunākajiem grozījumiem Norvēģijas Likumā par apdrošināšanas līgumiem – uz kā balstās Islandes tiesību akti – un Dānijas finanšu uzņēmējdarbības likumā. Ekspertu grupai jāprezentē savi konstatējumi ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī un jānovērtē nosacījumu grozīšanas iespējamā ietekme saistībā ar to, ka fiziskas personas pārtrauc apdrošināšanas līgumus, pārnesot savu darījumdarbību no vienas apdrošināšanas sabiedrības uz citu, lai veicinātu klientu pāriešanu un veicinātu konkurenci apdrošināšanas tirgū.

| — | Ja ekspertu grupa konstatē, ka šādi nosacījumi varētu veicināt Islandes apdrošināšanas tirgus darbību, tai finanšu un ekonomikas lietu ministram jāiesniedz grozījumi Likumā par apdrošināšanas līgumiem kā sagatavots likumprojekts. Ministrija ir labvēlīgi noskaņota virzīt izmaiņas, kas veicinātu klientu mobilitāti apdrošināšanas tirgū. Saņemot ekspertu grupas atzinumu un, ja vien pienācīgi nav pamatots pretējais, par pamatu izmantojot ekspertu grupas atzinumus, ministrs iesniegs likumprojektu Islandes Parlamentā 2014. gada laikā. |
| --- | --- |

—

Ja ekspertu grupa konstatē, ka šādi nosacījumi varētu veicināt Islandes apdrošināšanas tirgus darbību, tai finanšu un ekonomikas lietu ministram jāiesniedz grozījumi Likumā par apdrošināšanas līgumiem kā sagatavots likumprojekts. Ministrija ir labvēlīgi noskaņota virzīt izmaiņas, kas veicinātu klientu mobilitāti apdrošināšanas tirgū. Saņemot ekspertu grupas atzinumu un, ja vien pienācīgi nav pamatots pretējais, par pamatu izmantojot ekspertu grupas atzinumus, ministrs iesniegs likumprojektu Islandes Parlamentā 2014. gada laikā.

---