# Den Europæiske Unions C 271/19.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 271 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 57. årgang19. august 2014 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 271

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

57. årgang19. august 2014

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Regionsudvalget |
| | 107. plenarforsamling den 25.—26. juni 2014 |
| 2014/C 271/01 | Regionsudvalgets resolution — 20-året for Regionsudvalgets oprettelse — Større beslutningsmyndighed til de lokale og regionale myndigheder i Den Europæiske Union | 1 |
| 2014/C 271/02 | Regionsudvalgets resolution — Regionsudvalgets forslag til det nye lovgivningsmandat for Den Europæiske Union | 6 |
| | UDTALELSER |
| | Regionsudvalget |
| | 107. plenarforsamling den 25.—26. juni 2014 |
| 2014/C 271/03 | Regionsudvalgets udtalelse — Mod en integreret dagsorden for byerne i EU | 11 |
| 2014/C 271/04 | Regionsudvalgets udtalelse — Bytrafikpakke | 18 |
| 2014/C 271/05 | Regionsudvalgets udtalelse — Det 7. miljøhandlingsprogram og den bæredygtige by | 25 |
| 2014/C 271/06 | Regionsudvalgets udtalelse — Den fremtidige EU-politik for retlige og indre anliggender | 30 |
| 2014/C 271/07 | Regionsudvalgets udtalelse — En EU-strategi for hjemløshed | 36 |
| 2014/C 271/08 | Regionsudvalgets udtalelse — En EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR) | 40 |
| 2014/C 271/09 | Regionsudvalgets udtalelse — Flerniveaustyring ved fremme af EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020 og gennemførelsen af de internationale Aichimål | 45 |
| 2014/C 271/10 | Regionsudvalgets udtalelse — Gennemførelsen af EU-budgettet | 53 |
| 2014/C 271/11 | Regionsudvalgets udtalelse — Forslag til EU's budget for 2015 | 58 |
| 2014/C 271/12 | Regionsudvalgets udtalelse — Hyogohandlingsplanen for perioden efter 2015: risikostyring med henblik på modstandsdygtighed | 61 |
| 2014/C 271/13 | Regionsudvalgets udtalelse — Genressourcer i landbruget — Fra bevarelse til bæredygtig udnyttelse | 66 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

107. plenarforsamling den 25.—26. juni 2014

2014/C 271/01

Regionsudvalgets resolution — 20-året for Regionsudvalgets oprettelse — Større beslutningsmyndighed til de lokale og regionale myndigheder i Den Europæiske Union

1

2014/C 271/02

Regionsudvalgets resolution — Regionsudvalgets forslag til det nye lovgivningsmandat for Den Europæiske Union

6

UDTALELSER

Regionsudvalget

107. plenarforsamling den 25.—26. juni 2014

2014/C 271/03

Regionsudvalgets udtalelse — Mod en integreret dagsorden for byerne i EU

11

2014/C 271/04

Regionsudvalgets udtalelse — Bytrafikpakke

18

2014/C 271/05

Regionsudvalgets udtalelse — Det 7. miljøhandlingsprogram og den bæredygtige by

25

2014/C 271/06

Regionsudvalgets udtalelse — Den fremtidige EU-politik for retlige og indre anliggender

30

2014/C 271/07

Regionsudvalgets udtalelse — En EU-strategi for hjemløshed

36

2014/C 271/08

Regionsudvalgets udtalelse — En EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR)

40

2014/C 271/09

Regionsudvalgets udtalelse — Flerniveaustyring ved fremme af EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020 og gennemførelsen af de internationale Aichimål

45

2014/C 271/10

Regionsudvalgets udtalelse — Gennemførelsen af EU-budgettet

53

2014/C 271/11

Regionsudvalgets udtalelse — Forslag til EU's budget for 2015

58

2014/C 271/12

Regionsudvalgets udtalelse — Hyogohandlingsplanen for perioden efter 2015: risikostyring med henblik på modstandsdygtighed

61

2014/C 271/13

Regionsudvalgets udtalelse — Genressourcer i landbruget — Fra bevarelse til bæredygtig udnyttelse

66

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | REGIONSUDVALGET |
| | 107. plenarforsamling den 25.—26. juni 2014 |
| 2014/C 271/14 | Regionsudvalgets udtalelse — Arbejdskraftmobilitet og styrkelse af Eures | 70 |
| 2014/C 271/15 | Regionsudvalgets udtalelse — Strukturelle reformer af banker i EU og gennemsigtighed i skyggebanksystemet | 87 |

III   Forberedende retsakter

REGIONSUDVALGET

107. plenarforsamling den 25.—26. juni 2014

2014/C 271/14

Regionsudvalgets udtalelse — Arbejdskraftmobilitet og styrkelse af Eures

70

2014/C 271/15

Regionsudvalgets udtalelse — Strukturelle reformer af banker i EU og gennemsigtighed i skyggebanksystemet

87

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Regionsudvalget

107. plenarforsamling den 25.—26. juni 2014

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/1

---

Regionsudvalgets resolution

20-året for Regionsudvalgets oprettelse

»Større beslutningsmyndighed til de lokale og regionale myndigheder i Den Europæiske Union«

2014/C 271/01

REGIONSUDVALGET

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, som har udstyret Regionudvalget med nye rettigheder og ansvar i det europæiske politiske system; |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, som har udstyret Regionudvalget med nye rettigheder og ansvar i det europæiske politiske system;

| — | der henviser til Regionsudvalgets hensigtserklæring, som definerer udvalget som en politisk forsamling af regionale og lokale repræsentanter med den dobbelte opgave at sikre demokratisk og territorial repræsentation i Unionens beslutningsproces; |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets hensigtserklæring, som definerer udvalget som en politisk forsamling af regionale og lokale repræsentanter med den dobbelte opgave at sikre demokratisk og territorial repræsentation i Unionens beslutningsproces;

| — | der henviser til samarbejdsaftalen indgået med Europa-Parlamentet den 5. februar 2014, som formaliserer den fælles vilje til at styrke Unionens demokratiske legitimitet; |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsaftalen indgået med Europa-Parlamentet den 5. februar 2014, som formaliserer den fælles vilje til at styrke Unionens demokratiske legitimitet;

| — | der henviser til samarbejdsprotokollen mellem Kommissionen og Regionsudvalget undertegnet den 16. februar 2012, som inddrager Regionsudvalget mere i gennemførelsen af det årlige arbejdsprogram og i planlægningen af lovgivningen; |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsprotokollen mellem Kommissionen og Regionsudvalget undertegnet den 16. februar 2012, som inddrager Regionsudvalget mere i gennemførelsen af det årlige arbejdsprogram og i planlægningen af lovgivningen;

| — | fremhæver sin enestående rolle gennem tyve år, hvor det har virket i EU's tjeneste, for respekt for nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet og for opretholdelse af målene om økonomisk, social og territorial samhørighed; |
| --- | --- |

—

fremhæver sin enestående rolle gennem tyve år, hvor det har virket i EU's tjeneste, for respekt for nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet og for opretholdelse af målene om økonomisk, social og territorial samhørighed;

| — | understreger sin stigende indflydelse på udformningen af EU-lovgivningen via sin rådgivende rolle samt den politiske rolle, det spiller i EU's lovgivningsproces, idet dets vigtigste opgave er at sikre, at de lokale og regionale myndigheders ekspertise vedrørende gennemførelse og anvendelse af EU-lovgivningen indgår i lovgivningsprocessen; |
| --- | --- |

—

understreger sin stigende indflydelse på udformningen af EU-lovgivningen via sin rådgivende rolle samt den politiske rolle, det spiller i EU's lovgivningsproces, idet dets vigtigste opgave er at sikre, at de lokale og regionale myndigheders ekspertise vedrørende gennemførelse og anvendelse af EU-lovgivningen indgår i lovgivningsprocessen;

| — | har besluttet som led i fejringen af 20-året for sin oprettelse at se nærmere på sin politiske og institutionelle rolle i styringen af Den Europæiske Union og i den forbindelse gøre opmærksom på sin vision om fremtiden for den europæiske integrationsproces; |
| --- | --- |

—

har besluttet som led i fejringen af 20-året for sin oprettelse at se nærmere på sin politiske og institutionelle rolle i styringen af Den Europæiske Union og i den forbindelse gøre opmærksom på sin vision om fremtiden for den europæiske integrationsproces;

| — | foreslår i dette øjemed en køreplan med tre strategiske mål for genskabelse af Den Europæiske Unions dynamik. |
| --- | --- |

—

foreslår i dette øjemed en køreplan med tre strategiske mål for genskabelse af Den Europæiske Unions dynamik.

| 1. | Styrke EU-borgernes tilslutning og tillid til Den Europæiske Union |
| --- | --- |

1.

Styrke EU-borgernes tilslutning og tillid til Den Europæiske Union

| 1.1. | Regionsudvalget konstaterer i lyset af resultaterne af det nylige valg til Europa-Parlamentet, at der er behov for at styrke tilliden mellem EU og borgerne, så EU's initiativer bedre kan afspejle de problemer, som optager borgerne, og tilføre en reel merværdi; |
| --- | --- |

1.1.

Regionsudvalget konstaterer i lyset af resultaterne af det nylige valg til Europa-Parlamentet, at der er behov for at styrke tilliden mellem EU og borgerne, så EU's initiativer bedre kan afspejle de problemer, som optager borgerne, og tilføre en reel merværdi;

| 1.2. | fremhæver sin strategiske rolle som talerør for de lokale og regionale myndigheder i realiseringen af det europæiske projekt — også med henblik på »regionernes Europa« og understreger, at Regionsudvalget er et uundværligt mellemled for tilkendegivelse af interesser og udgør det forvaltningsniveau, som er tættest på borgerne, hvilket gør det muligt at afspejle disse interesser i forbindelse med udformningen af EU's politikker; |
| --- | --- |

1.2.

fremhæver sin strategiske rolle som talerør for de lokale og regionale myndigheder i realiseringen af det europæiske projekt — også med henblik på »regionernes Europa« og understreger, at Regionsudvalget er et uundværligt mellemled for tilkendegivelse af interesser og udgør det forvaltningsniveau, som er tættest på borgerne, hvilket gør det muligt at afspejle disse interesser i forbindelse med udformningen af EU's politikker;

| 1.3. | mener på baggrund af de beføjelser, der er lovfæstet på EU- og nationalt plan, at det er EU-institutionernes, medlemsstaternes og de lokale og regionale myndigheders fælles ansvar at gøre EU's lovgivning mere relevant ved at fastlægge mere gennemsigtige procedurer, reducere de administrative byrder og indføre mekanismer, der giver mulighed for at analysere, hvilken indvirkning EU's indsats har på borgernes dagligliv; |
| --- | --- |

1.3.

mener på baggrund af de beføjelser, der er lovfæstet på EU- og nationalt plan, at det er EU-institutionernes, medlemsstaternes og de lokale og regionale myndigheders fælles ansvar at gøre EU's lovgivning mere relevant ved at fastlægge mere gennemsigtige procedurer, reducere de administrative byrder og indføre mekanismer, der giver mulighed for at analysere, hvilken indvirkning EU's indsats har på borgernes dagligliv;

| 1.4. | understreger i lyset af Eurobarometer-rundspørger EU-borgernes tillid til de lokale og regionale folkevalgte og deres forventninger om større inddragelse af disse folkevalgte i styringen i EU og anser det derfor for afgørende at styrke sin status som politisk forsamling takket være medlemmernes udøvelse af deres EU-mandat og regionale og lokale mandat i europæisk, national, regional og lokal sammenhæng; |
| --- | --- |

1.4.

understreger i lyset af Eurobarometer-rundspørger EU-borgernes tillid til de lokale og regionale folkevalgte og deres forventninger om større inddragelse af disse folkevalgte i styringen i EU og anser det derfor for afgørende at styrke sin status som politisk forsamling takket være medlemmernes udøvelse af deres EU-mandat og regionale og lokale mandat i europæisk, national, regional og lokal sammenhæng;

| 1.5. | vil bekræfte sin demokratiske legitimitet og politiske identitet som EU-institution i sin egenskab af EU's forsamling af regionale og lokale repræsentanter og agter at styrke sin synlighed og effekten af sine udtalelser og holdninger. Udvalget forpligter sig til at styrke sine politiske aktiviteter i samarbejde med de politiske partier og grupper på alle niveauer; |
| --- | --- |

1.5.

vil bekræfte sin demokratiske legitimitet og politiske identitet som EU-institution i sin egenskab af EU's forsamling af regionale og lokale repræsentanter og agter at styrke sin synlighed og effekten af sine udtalelser og holdninger. Udvalget forpligter sig til at styrke sine politiske aktiviteter i samarbejde med de politiske partier og grupper på alle niveauer;

| 1.6. | agter ligeledes at udnytte sin territoriale specificitet fuldt ud for at styrke sin kapacitet til at påvirke beslutningsprocessen og i den forbindelse trække på de samlede bidrag fra sine nationale delegationer og netværk af regionale eksperter i opfyldelsen af sin mission; |
| --- | --- |

1.6.

agter ligeledes at udnytte sin territoriale specificitet fuldt ud for at styrke sin kapacitet til at påvirke beslutningsprocessen og i den forbindelse trække på de samlede bidrag fra sine nationale delegationer og netværk af regionale eksperter i opfyldelsen af sin mission;

| 1.7. | opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med udnævnelse af dets medlemmer at sikre en politisk repræsentativitet, der afspejler resultatet af de lokale og regionale valg samt respekt for princippet om ligestilling mellem kønnene og lige muligheder, og understreger behovet for at fremskynde udnævnelsesprocedurerne; |
| --- | --- |

1.7.

opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med udnævnelse af dets medlemmer at sikre en politisk repræsentativitet, der afspejler resultatet af de lokale og regionale valg samt respekt for princippet om ligestilling mellem kønnene og lige muligheder, og understreger behovet for at fremskynde udnævnelsesprocedurerne;

| 1.8. | fremmer ligestillingen mellem kvinder og mænd i forbindelse med alle sine aktiviteter for at sikre EU's demokratiske legitimitet; |
| --- | --- |

1.8.

fremmer ligestillingen mellem kvinder og mænd i forbindelse med alle sine aktiviteter for at sikre EU's demokratiske legitimitet;

| 1.9. | gentager, at EU har brug for et system med reel styring på flere niveauer, der sikrer et effektivt samarbejde mellem byer, regioner og medlemsstater. Udvalget understreger, at EU bør fokusere på de områder, hvor en indsats er nødvendig, og undlade at indføre nye regler i tilfælde, hvor det mest hensigtsmæssige niveau er lokalt, regionalt eller nationalt. |
| --- | --- |

1.9.

gentager, at EU har brug for et system med reel styring på flere niveauer, der sikrer et effektivt samarbejde mellem byer, regioner og medlemsstater. Udvalget understreger, at EU bør fokusere på de områder, hvor en indsats er nødvendig, og undlade at indføre nye regler i tilfælde, hvor det mest hensigtsmæssige niveau er lokalt, regionalt eller nationalt.

Regionsudvalget bidrager til at gøre EU konkret

| 1.10. | Regionsudvalget agter fuldt ud at støtte sine medlemmer i at udfylde deres rolle som »ambassadører« for EU i regionerne, byerne og kommunerne og omvendt, således at de kan styrke deres kontakt til EU-borgerne; |
| --- | --- |

1.10.

Regionsudvalget agter fuldt ud at støtte sine medlemmer i at udfylde deres rolle som »ambassadører« for EU i regionerne, byerne og kommunerne og omvendt, således at de kan styrke deres kontakt til EU-borgerne;

| 1.11. | anser det derfor for absolut nødvendigt, at der i Europa-Parlamentets informationskontorer og i Kommissionens repræsentationskontorer i medlemsstaterne gives mulighed for at bistå medlemmerne i deres aktiviteter for at lette deres interaktion med Europa-Parlamentets medlemmer i deres valgkredse. Udvalget er på sin side parat til at bistå ved afholdelsen af decentraliserede oplysningskampagner om EU's prioriterede mål og om effekten af EU-lovgivningen på lokalt og regionalt plan, idet der tages hensyn til de officielle sprog i det pågældende lokale eller regionale område; |
| --- | --- |

1.11.

anser det derfor for absolut nødvendigt, at der i Europa-Parlamentets informationskontorer og i Kommissionens repræsentationskontorer i medlemsstaterne gives mulighed for at bistå medlemmerne i deres aktiviteter for at lette deres interaktion med Europa-Parlamentets medlemmer i deres valgkredse. Udvalget er på sin side parat til at bistå ved afholdelsen af decentraliserede oplysningskampagner om EU's prioriterede mål og om effekten af EU-lovgivningen på lokalt og regionalt plan, idet der tages hensyn til de officielle sprog i det pågældende lokale eller regionale område;

| 1.12. | agter at yde større opbakning til sine medlemmer i deres region eller kommune, navnlig ved afholdelsen af debatter med borgerne og i forbindelse med særlige møder i byråd og regionsråd helliget aktuelle EU-temaer og forslag til europæiske borgerinitiativer; |
| --- | --- |

1.12.

agter at yde større opbakning til sine medlemmer i deres region eller kommune, navnlig ved afholdelsen af debatter med borgerne og i forbindelse med særlige møder i byråd og regionsråd helliget aktuelle EU-temaer og forslag til europæiske borgerinitiativer;

| 1.13. | fremhæver sine politiske aktiviteter, som udgør en platform for dialog om EU's territoriale dimension, og som omfatter europæiske topmøder for regioner og byer, hvor der er lejlighed til at debattere EU's fremtid og udviklingen på lokalt og regionalt plan set i et mere langsigtet perspektiv; |
| --- | --- |

1.13.

fremhæver sine politiske aktiviteter, som udgør en platform for dialog om EU's territoriale dimension, og som omfatter europæiske topmøder for regioner og byer, hvor der er lejlighed til at debattere EU's fremtid og udviklingen på lokalt og regionalt plan set i et mere langsigtet perspektiv;

| 1.14. | agter at styrke sin interinstitutionelle kommunikationsstrategi, opfordrer til en omlægning af EU's kommunikationsstrategi og taler for en ny måde at kommunikere med offentligheden på via et klart og forståeligt sprog. Udvalget understreger de lokale og regionale mediers og de sociale netværks nøglerolle, for at interessen kan blive mere fokuseret på EU og EU's konkrete politik og landvindinger kan fremmes. |
| --- | --- |

1.14.

agter at styrke sin interinstitutionelle kommunikationsstrategi, opfordrer til en omlægning af EU's kommunikationsstrategi og taler for en ny måde at kommunikere med offentligheden på via et klart og forståeligt sprog. Udvalget understreger de lokale og regionale mediers og de sociale netværks nøglerolle, for at interessen kan blive mere fokuseret på EU og EU's konkrete politik og landvindinger kan fremmes.

| 2. | Fortsætte den europæiske integrationsproces baseret på en ny fællesskabsmetode, som fuldt ud tager højde for ansvarsdelingen mellem de forskellige forvaltningsniveauer |
| --- | --- |

2.

Fortsætte den europæiske integrationsproces baseret på en ny fællesskabsmetode, som fuldt ud tager højde for ansvarsdelingen mellem de forskellige forvaltningsniveauer

Regionsudvalget, talsmand for en ny funktionsmåde for Den Europæiske Union

| 2.1. | Regionsudvalget anser flerniveaustyring for at være et princip, som en ny fællesskabsmetode til at fortsætte den europæiske integrationsproces bør hvile på; |
| --- | --- |

2.1.

Regionsudvalget anser flerniveaustyring for at være et princip, som en ny fællesskabsmetode til at fortsætte den europæiske integrationsproces bør hvile på;

| 2.2. | vil overvåge processen vedrørende tilegnelse af principperne for flerniveaustyring via tilslutningen til chartret for forvaltning på flere myndighedsniveauer i Europa, som det vedtog i april 2014; |
| --- | --- |

2.2.

vil overvåge processen vedrørende tilegnelse af principperne for flerniveaustyring via tilslutningen til chartret for forvaltning på flere myndighedsniveauer i Europa, som det vedtog i april 2014;

| 2.3. | går især ind for at udnytte potentialet i adfærdskodeksen om gennemførelse af partnerskabsprincippet — som allerede anvendes ved lovgivning om samhørighedspolitik — også inden for andre af EU's indsatsområder. |
| --- | --- |

2.3.

går især ind for at udnytte potentialet i adfærdskodeksen om gennemførelse af partnerskabsprincippet — som allerede anvendes ved lovgivning om samhørighedspolitik — også inden for andre af EU's indsatsområder.

Regionsudvalget, forsvarer for de regionale og lokale myndigheders rettigheder og beføjelser

| 2.4. | Regionsudvalget beklager krisens direkte indvirkning på de lokale og regionale myndigheders autonomi og handlekraft. Udvalget vil derfor anvende Europarådets Kongres af Lokale og Regionale Myndigheders landerapporter til at følge med i udviklingen i decentraliserings- og regionaliseringsprocessen; |
| --- | --- |

2.4.

Regionsudvalget beklager krisens direkte indvirkning på de lokale og regionale myndigheders autonomi og handlekraft. Udvalget vil derfor anvende Europarådets Kongres af Lokale og Regionale Myndigheders landerapporter til at følge med i udviklingen i decentraliserings- og regionaliseringsprocessen;

| 2.5. | vil holde øje med, at de lokale og regionale myndigheders beføjelser i forbindelse med koordineringen på EU-plan bliver respekteret. Udvalget anser det derfor for afgørende, at lokale og regionale myndigheder har råderet over finansielle ressourcer, som står mål med decentraliseringen af beføjelserne; |
| --- | --- |

2.5.

vil holde øje med, at de lokale og regionale myndigheders beføjelser i forbindelse med koordineringen på EU-plan bliver respekteret. Udvalget anser det derfor for afgørende, at lokale og regionale myndigheder har råderet over finansielle ressourcer, som står mål med decentraliseringen af beføjelserne;

| 2.6. | støtter en bedre hensyntagen til den lokale og regionale dimension i udvidelsesstrategien, naboskabspolitikken og EU's udviklingspolitik. |
| --- | --- |

2.6.

støtter en bedre hensyntagen til den lokale og regionale dimension i udvidelsesstrategien, naboskabspolitikken og EU's udviklingspolitik.

Regionsudvalget, promotor for principperne om nærhed, proportionalitet og flerniveaustyring

| 2.7. | Regionsudvalget påpeger endnu en gang betydningen af nærhed som et grundlæggende demokratisk princip og en vigtig faktor, der øger kvaliteten af EU-lovgivningen og EU's merværdi samt reducerer de administrative byrder. Udvalget understreger betydningen af at fokusere mere på overholdelsen af proportionalitetsprincippet. Det henleder opmærksomheden på sin indsats for at sikre, at disse principper overholdes, gennem sin strategi for overvågning af nærhedsprincippet og sin gennemførelse af lokale og regionale høringer; |
| --- | --- |

2.7.

Regionsudvalget påpeger endnu en gang betydningen af nærhed som et grundlæggende demokratisk princip og en vigtig faktor, der øger kvaliteten af EU-lovgivningen og EU's merværdi samt reducerer de administrative byrder. Udvalget understreger betydningen af at fokusere mere på overholdelsen af proportionalitetsprincippet. Det henleder opmærksomheden på sin indsats for at sikre, at disse principper overholdes, gennem sin strategi for overvågning af nærhedsprincippet og sin gennemførelse af lokale og regionale høringer;

| 2.8. | understreger den nære sammenhæng mellem princippet om partnerskab og om forvaltning på flere myndighedsniveauer; |
| --- | --- |

2.8.

understreger den nære sammenhæng mellem princippet om partnerskab og om forvaltning på flere myndighedsniveauer;

| 2.9. | vil leve op til sit ansvar i forbindelse med debatten om revisionen af kompetencer i EU. Debatten bør føre til en styrkelse af merværdien af EU's indsats og bør ikke blot bestå i en konfrontation mellem »mere EU« eller »mindre EU«; |
| --- | --- |

2.9.

vil leve op til sit ansvar i forbindelse med debatten om revisionen af kompetencer i EU. Debatten bør føre til en styrkelse af merværdien af EU's indsats og bør ikke blot bestå i en konfrontation mellem »mere EU« eller »mindre EU«;

| 2.10. | vil styrke sine udtalelsers gennemslagskraft ved at gøre brug af sine muligheder for høring af Regionsudvalgets territoriale bagland og for samråd med bl.a. regioner med lovgivningsbeføjelser og de lokale og regionale myndigheders repræsentative sammenslutninger; |
| --- | --- |

2.10.

vil styrke sine udtalelsers gennemslagskraft ved at gøre brug af sine muligheder for høring af Regionsudvalgets territoriale bagland og for samråd med bl.a. regioner med lovgivningsbeføjelser og de lokale og regionale myndigheders repræsentative sammenslutninger;

| 2.11. | vil forstærke sin deltagelse i hele den politiske beslutningsproces for at være i stand til i givet fald at udøve sin ret til at anlægge sag ved EU-Domstolen; |
| --- | --- |

2.11.

vil forstærke sin deltagelse i hele den politiske beslutningsproces for at være i stand til i givet fald at udøve sin ret til at anlægge sag ved EU-Domstolen;

| 2.12. | vil derfor etablere et mere struktureret samarbejde med Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter og i givet fald disses andetkamre, som repræsenterer den territoriale dimension på nationalt plan, samt med de regionale parlamenter. Udvalget vil også støtte de regionale myndigheders anvendelse af proceduren med tidlig varsling. |
| --- | --- |

2.12.

vil derfor etablere et mere struktureret samarbejde med Europa-Parlamentet, de nationale parlamenter og i givet fald disses andetkamre, som repræsenterer den territoriale dimension på nationalt plan, samt med de regionale parlamenter. Udvalget vil også støtte de regionale myndigheders anvendelse af proceduren med tidlig varsling.

Regionsudvalget, bidragyder til analysen af EU-lovgivningens regionale konsekvenser

| 2.13. | Regionsudvalget glæder sig over de fremskridt, som giver det mulighed for at deltage i lovgivningsarbejdet på et meget tidligt stadium. Udvalget vil derfor holde et vågent øje med de territoriale konsekvensanalyser og udviklingen af territoriale indikatorer og peger endnu en gang på nødvendigheden af at garantere, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i de institutionelle samarbejdsmekanismer, der har til formål at sikre »bedre lovgivning«; |
| --- | --- |

2.13.

Regionsudvalget glæder sig over de fremskridt, som giver det mulighed for at deltage i lovgivningsarbejdet på et meget tidligt stadium. Udvalget vil derfor holde et vågent øje med de territoriale konsekvensanalyser og udviklingen af territoriale indikatorer og peger endnu en gang på nødvendigheden af at garantere, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i de institutionelle samarbejdsmekanismer, der har til formål at sikre »bedre lovgivning«;

| 2.14. | vil yderligere udvide sin kapacitet på dette felt og bestræbe sig på at øge sin kompetence til støtte for sin rådgivende funktion ved at trække på de lokale og regionale myndigheders og europæiske regions- og kommunesammenslutningers ekspertviden i sine høringer i forbindelse med sine udtalelser, territoriale konsekvensanalyser og overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet; |
| --- | --- |

2.14.

vil yderligere udvide sin kapacitet på dette felt og bestræbe sig på at øge sin kompetence til støtte for sin rådgivende funktion ved at trække på de lokale og regionale myndigheders og europæiske regions- og kommunesammenslutningers ekspertviden i sine høringer i forbindelse med sine udtalelser, territoriale konsekvensanalyser og overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

| 2.15. | opfordrer til inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i programmet for målrettet og effektiv regulering (REFIT — Regulatory Fitness and Performance) med henblik på at forbedre kvaliteten af lovgivningen og sikre, at denne møder større accept blandt borgerne. |
| --- | --- |

2.15.

opfordrer til inddragelse af de regionale og lokale myndigheder i programmet for målrettet og effektiv regulering (REFIT — Regulatory Fitness and Performance) med henblik på at forbedre kvaliteten af lovgivningen og sikre, at denne møder større accept blandt borgerne.

| 3. | Konsolidere de regionale og lokale myndigheders institutionelle repræsentation i beslutningsprocessen |
| --- | --- |

3.

Konsolidere de regionale og lokale myndigheders institutionelle repræsentation i beslutningsprocessen

| 3.1. | Regionsudvalget fremhæver sin legitimitet, særlige karakter og komplementaritet i EU's institutionelle struktur og vil forsvare sin politiske uafhængighed og sin funktionelle autonomi ved at bekræfte sin rolle som politisk institution for at understøtte sin rådgivende funktion, følge mere effektivt op på sine udtalelser og styrke kontakten til og samarbejdet med Europa-Parlamentet, Kommissionen og Rådet; |
| --- | --- |

3.1.

Regionsudvalget fremhæver sin legitimitet, særlige karakter og komplementaritet i EU's institutionelle struktur og vil forsvare sin politiske uafhængighed og sin funktionelle autonomi ved at bekræfte sin rolle som politisk institution for at understøtte sin rådgivende funktion, følge mere effektivt op på sine udtalelser og styrke kontakten til og samarbejdet med Europa-Parlamentet, Kommissionen og Rådet;

| 3.2. | vil koncentrere sig om sin grundlæggende opgave. Når Regionsudvalget koncentrerer sin opmærksomhed og sine ressourcer om EU's lovgivningsproces, styrkes dets politiske rolle som rådgivende organ, ligesom alle yderligere beføjelser, som det måtte kræve fremover, gøres berettigede; |
| --- | --- |

3.2.

vil koncentrere sig om sin grundlæggende opgave. Når Regionsudvalget koncentrerer sin opmærksomhed og sine ressourcer om EU's lovgivningsproces, styrkes dets politiske rolle som rådgivende organ, ligesom alle yderligere beføjelser, som det måtte kræve fremover, gøres berettigede;

| 3.3. | har anlagt en etapevis strategi for fremtiden, hvor på kort sigt alle muligheder i Lissabontraktaten udnyttes, mens målet på længere sigt er en omarbejdning af traktaterne. |
| --- | --- |

3.3.

har anlagt en etapevis strategi for fremtiden, hvor på kort sigt alle muligheder i Lissabontraktaten udnyttes, mens målet på længere sigt er en omarbejdning af traktaterne.

Styrkede beføjelser i Lissabontraktaten vedrørende politikudformning

| 3.4. | Regionsudvalget anmoder om, at høringen af udvalget ifølge princippet om loyalt samarbejde forpligter de institutioner, som hører det, til at respektere udvalgets institutionelle kompetencer og ikke fritager dem for pligten til at oplyse om årsagerne til, at udvalgets vigtigste anbefalinger er blevet fulgt eller ej; |
| --- | --- |

3.4.

Regionsudvalget anmoder om, at høringen af udvalget ifølge princippet om loyalt samarbejde forpligter de institutioner, som hører det, til at respektere udvalgets institutionelle kompetencer og ikke fritager dem for pligten til at oplyse om årsagerne til, at udvalgets vigtigste anbefalinger er blevet fulgt eller ej;

| 3.5. | glæder sig over, at Europa-Parlamentet stadig oftere hører Regionsudvalget, og forventer som et positivt resultat af det politiske samarbejde, der er kommet i stand via samarbejdsaftalen, at det bliver muligt for ordførerne fra begge institutioner systematisk at deltage i de respektive (under)udvalgs aktiviteter; |
| --- | --- |

3.5.

glæder sig over, at Europa-Parlamentet stadig oftere hører Regionsudvalget, og forventer som et positivt resultat af det politiske samarbejde, der er kommet i stand via samarbejdsaftalen, at det bliver muligt for ordførerne fra begge institutioner systematisk at deltage i de respektive (under)udvalgs aktiviteter;

| 3.6. | understreger over for EU-lovgiveren, at der er behov for en kvalitativ og kvantitativ styrkelse af Regionsudvalgets samarbejde med Europa-Parlamentet og Rådet. Udvalget agter at sætte et tydeligere fingeraftryk på lovgivningsforslagene og sikre større inddragelse af sine ordførere i hele lovgivningsprocessen til støtte for opfølgningen af deres forslag til ændringer af de lovgivningsforslag, de udtaler sig om; |
| --- | --- |

3.6.

understreger over for EU-lovgiveren, at der er behov for en kvalitativ og kvantitativ styrkelse af Regionsudvalgets samarbejde med Europa-Parlamentet og Rådet. Udvalget agter at sætte et tydeligere fingeraftryk på lovgivningsforslagene og sikre større inddragelse af sine ordførere i hele lovgivningsprocessen til støtte for opfølgningen af deres forslag til ændringer af de lovgivningsforslag, de udtaler sig om;

| 3.7. | kræver observatørstatus i de forhandlinger, der finder sted på trilogmøder på områder, hvor udvalget obligatorisk skal høres; |
| --- | --- |

3.7.

kræver observatørstatus i de forhandlinger, der finder sted på trilogmøder på områder, hvor udvalget obligatorisk skal høres;

| 3.8. | går ind for at afholde tværparlamentariske møder, hvor Regionsudvalgets og Europa-Parlamentets medlemmer og medlemmer af regionale parlamenter kan drøfte aktuelle EU-spørgsmål og indvirkningen af EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

3.8.

går ind for at afholde tværparlamentariske møder, hvor Regionsudvalgets og Europa-Parlamentets medlemmer og medlemmer af regionale parlamenter kan drøfte aktuelle EU-spørgsmål og indvirkningen af EU-lovgivningen;

| 3.9. | agter at involvere sig mere i udarbejdelsen og gennemførelsen af de punkter i formandskabernes programmer, som er relevante for lokale og regionale myndigheder, og indgå i et bedre samspil med Rådet som helhed, herunder de regionale ministre, som har sæde i Rådet; |
| --- | --- |

3.9.

agter at involvere sig mere i udarbejdelsen og gennemførelsen af de punkter i formandskabernes programmer, som er relevante for lokale og regionale myndigheder, og indgå i et bedre samspil med Rådet som helhed, herunder de regionale ministre, som har sæde i Rådet;

| 3.10. | anmoder om, at repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder og — hvor det er relevant — myndigheder med lovgivningsbeføjelser får sæde i Kommissionens og Rådets arbejdsgrupper, når de berørte politikker rummer en stærk territorial interesse; |
| --- | --- |

3.10.

anmoder om, at repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder og — hvor det er relevant — myndigheder med lovgivningsbeføjelser får sæde i Kommissionens og Rådets arbejdsgrupper, når de berørte politikker rummer en stærk territorial interesse;

| 3.11. | glæder sig over, at der er etableret forbindelser med rådsformandskabet, som bør struktureres for at konsolidere merværdien af den regionale høring, navnlig i forbindelse med forberedelsen af de europæiske rådsmøder; |
| --- | --- |

3.11.

glæder sig over, at der er etableret forbindelser med rådsformandskabet, som bør struktureres for at konsolidere merværdien af den regionale høring, navnlig i forbindelse med forberedelsen af de europæiske rådsmøder;

| 3.12. | er særligt tilfreds med udviklingen i sit samarbejde med Kommissionen, navnlig i høringsfasen forud for lovgivningen, men gentager dog sin anmodning om, at der som led i drøftelser af aktuelle emner indføres en systematisk praksis med mundtlige og skriftlige spørgsmål til Kommissionen vedrørende Regionsudvalgets politiske anbefalinger; |
| --- | --- |

3.12.

er særligt tilfreds med udviklingen i sit samarbejde med Kommissionen, navnlig i høringsfasen forud for lovgivningen, men gentager dog sin anmodning om, at der som led i drøftelser af aktuelle emner indføres en systematisk praksis med mundtlige og skriftlige spørgsmål til Kommissionen vedrørende Regionsudvalgets politiske anbefalinger;

| 3.13. | understreger nødvendigheden af at blive inddraget så tidligt som muligt i EU's årlige og flerårige planlægning, så udvalget kan bidrage til fastlæggelsen af politiske og strategiske løsningsmuligheder for EU. Udvalget anmoder endvidere om lige fra starten at blive inddraget i udnævnelsesprocessen for kommissæren med ansvar for regionalpolitik med virkning fra den kommende mandatperiode 2014-2019; |
| --- | --- |

3.13.

understreger nødvendigheden af at blive inddraget så tidligt som muligt i EU's årlige og flerårige planlægning, så udvalget kan bidrage til fastlæggelsen af politiske og strategiske løsningsmuligheder for EU. Udvalget anmoder endvidere om lige fra starten at blive inddraget i udnævnelsesprocessen for kommissæren med ansvar for regionalpolitik med virkning fra den kommende mandatperiode 2014-2019;

| 3.14. | går ind for, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i mekanismerne for økonomisk styring og anser det for legitimt, at Regionsudvalget på den ene side inddrages i den økonomiske dialog mellem Kommissionen og Europa-Parlamentet, og at dets medlemmer på den anden side sikres deltagelse i Europa-Parlamentets parlamentariske uge ved siden af europæiske og nationale parlamentarikere; |
| --- | --- |

3.14.

går ind for, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i mekanismerne for økonomisk styring og anser det for legitimt, at Regionsudvalget på den ene side inddrages i den økonomiske dialog mellem Kommissionen og Europa-Parlamentet, og at dets medlemmer på den anden side sikres deltagelse i Europa-Parlamentets parlamentariske uge ved siden af europæiske og nationale parlamentarikere;

| 3.15. | anmoder om, at der ved indarbejdningen af traktaten om stabilitet, koordinering og styring i Den Økonomiske og Monetære Union (TSSS) i EU's retlige ramme bliver indføjet en horisontal bestemmelse, der fastsætter, at Regionsudvalget skal høres på områder med delt kompetence i forbindelse med foranstaltninger til samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken samt på områder, hvor EU kan beslutte at gennemføre koordinerende, supplerende eller understøttende tiltag; |
| --- | --- |

3.15.

anmoder om, at der ved indarbejdningen af traktaten om stabilitet, koordinering og styring i Den Økonomiske og Monetære Union (TSSS) i EU's retlige ramme bliver indføjet en horisontal bestemmelse, der fastsætter, at Regionsudvalget skal høres på områder med delt kompetence i forbindelse med foranstaltninger til samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken samt på områder, hvor EU kan beslutte at gennemføre koordinerende, supplerende eller understøttende tiltag;

| 3.16. | gentager i tilfælde af en ændring af traktaterne, der omhandler EU's institutionelle opbygning, sine anmodninger:






  — | om at få status som institution |
| --- | --- | --- |

3.16.

gentager i tilfælde af en ændring af traktaterne, der omhandler EU's institutionelle opbygning, sine anmodninger:

—

om at få status som institution

| — | om at få ret til at anvende proceduren med samstemmende udtalelse for lovgivningsforslag vedrørende økonomisk, social og territorial samhørighed; |
| --- | --- |

—

om at få ret til at anvende proceduren med samstemmende udtalelse for lovgivningsforslag vedrørende økonomisk, social og territorial samhørighed;

| 3.17. | foreslår, at ordet »europæisk« føjes til Regionsudvalgets nuværende betegnelse, så den komplette titel bliver »Det Europæiske Regionsudvalg«; |
| --- | --- |

3.17.

foreslår, at ordet »europæisk« føjes til Regionsudvalgets nuværende betegnelse, så den komplette titel bliver »Det Europæiske Regionsudvalg«;

| 3.18. | insisterer på, at det konvent, der bliver indkaldt med henblik på en ændring af traktaterne, kommer til at omfatte repræsentanter for Regionsudvalget for at sikre størst mulig demokratisk legitimitet; |
| --- | --- |

3.18.

insisterer på, at det konvent, der bliver indkaldt med henblik på en ændring af traktaterne, kommer til at omfatte repræsentanter for Regionsudvalget for at sikre størst mulig demokratisk legitimitet;

| 3.19. | pålægger formanden at fremsende denne resolution til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og formanden for Det Europæiske Råd. |
| --- | --- |

3.19.

pålægger formanden at fremsende denne resolution til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og formanden for Det Europæiske Råd.

Bruxelles, den 25. juni 201

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

Formand for Regionsudvalget

---

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/6

---

Regionsudvalgets resolution

Regionsudvalgets forslag til det nye lovgivningsmandat for Den Europæiske Union

2014/C 271/02

I kølvandet på Europa-Parlamentsvalget og forud for Kommissionens nye mandatperiode giver REGIONSUDVALGET (RU) udtryk for sine forventninger og forslag til det nye lovgivningsmandat for Den Europæiske Union:

| 1. | Europas byer og regioner er vigtige partnere i indsatsen for at styrke tilliden til Den Europæiske Union |
| --- | --- |

1.

Europas byer og regioner er vigtige partnere i indsatsen for at styrke tilliden til Den Europæiske Union

| 1.1. | Regionsudvalget mener, at de vigtigste målsætninger for EU's nye lovgivningsmandat skal være at skabe flere og bedre arbejdspladser, generere bæredygtig og territorialt afbalanceret vækst og fremme vores fælles værdier for at styrke borgernes tillid til det europæiske projekt; |
| --- | --- |

1.1.

Regionsudvalget mener, at de vigtigste målsætninger for EU's nye lovgivningsmandat skal være at skabe flere og bedre arbejdspladser, generere bæredygtig og territorialt afbalanceret vækst og fremme vores fælles værdier for at styrke borgernes tillid til det europæiske projekt;

| 1.2. | understreger, at de lokale og regionale myndigheder ikke kun giver demokratisk legitimitet til EU, men også spiller en rolle i indsatsen for at fremme Unionens målsætninger og videreformidle dem til borgerne. Udvalget minder om, at forvaltning på flere niveauer sikrer, at alle myndighedsniveauer arbejder sammen om at udøve beføjelser, og at nærhedsprincippet og princippet om forvaltning på flere niveauer går hånd i hånd med et stærkere lokalt og regionalt selvstyre; |
| --- | --- |

1.2.

understreger, at de lokale og regionale myndigheder ikke kun giver demokratisk legitimitet til EU, men også spiller en rolle i indsatsen for at fremme Unionens målsætninger og videreformidle dem til borgerne. Udvalget minder om, at forvaltning på flere niveauer sikrer, at alle myndighedsniveauer arbejder sammen om at udøve beføjelser, og at nærhedsprincippet og princippet om forvaltning på flere niveauer går hånd i hånd med et stærkere lokalt og regionalt selvstyre;

| 1.3. | minder om, at de regionale og lokale myndigheder i Europa, som har ansvaret for 2/3 af de direkte offentlige investeringer i EU, er blevet ramt hårdt af den økonomiske og finansielle krise, hvilket har ført til en mærkbar nedgang i de offentlige udgifter på mere end 20 % i løbet af de sidste tre år og forstærket de territoriale forskelle. Samtidig konfronteres de lokale og regionale myndigheder ofte med stigende finansielle udgifter til håndtering af høj arbejdsløshed og social udstødelse. |
| --- | --- |

1.3.

minder om, at de regionale og lokale myndigheder i Europa, som har ansvaret for 2/3 af de direkte offentlige investeringer i EU, er blevet ramt hårdt af den økonomiske og finansielle krise, hvilket har ført til en mærkbar nedgang i de offentlige udgifter på mere end 20 % i løbet af de sidste tre år og forstærket de territoriale forskelle. Samtidig konfronteres de lokale og regionale myndigheder ofte med stigende finansielle udgifter til håndtering af høj arbejdsløshed og social udstødelse.

| 2. | Investeringer i Europas kommuner og regioner for at skabe større beskæftigelse, vækst og bæredygtighed |
| --- | --- |

2.

Investeringer i Europas kommuner og regioner for at skabe større beskæftigelse, vækst og bæredygtighed

| 2.1. | Regionsudvalget foreslår, at man i forbindelse med midtvejsevalueringen/revisionen af den flerårige finansielle ramme (FFR) 2014-2020, der efter planen finder sted i slutningen af 2016, benytter lejligheden til at overveje eventuelle ændringer i lofterne for betalingsbevillinger under den nuværende FFR's generelle budget set i lyset af akkumuleringen af de udestående betalingsanmodninger og EU's stadig større vanskeligheder med at indfri sine juridiske forpligtelser samt sikre, at budgettet afspejler EU's skiftende strategiske prioriteter; |
| --- | --- |

2.1.

Regionsudvalget foreslår, at man i forbindelse med midtvejsevalueringen/revisionen af den flerårige finansielle ramme (FFR) 2014-2020, der efter planen finder sted i slutningen af 2016, benytter lejligheden til at overveje eventuelle ændringer i lofterne for betalingsbevillinger under den nuværende FFR's generelle budget set i lyset af akkumuleringen af de udestående betalingsanmodninger og EU's stadig større vanskeligheder med at indfri sine juridiske forpligtelser samt sikre, at budgettet afspejler EU's skiftende strategiske prioriteter;

| 2.2. | anmoder Kommissionen om at foreslå foranstaltninger med sigte på at øge medlemsstaternes absorptionskapacitet og om at genoverveje sin analyse vedrørende udelukkelse af national og regional medfinansiering af EU-støttede investeringer ved beregning af budgetunderskud samt overveje en mere ambitiøs støtte til EU's offentlige investeringer på mellemlangt sigt; |
| --- | --- |

2.2.

anmoder Kommissionen om at foreslå foranstaltninger med sigte på at øge medlemsstaternes absorptionskapacitet og om at genoverveje sin analyse vedrørende udelukkelse af national og regional medfinansiering af EU-støttede investeringer ved beregning af budgetunderskud samt overveje en mere ambitiøs støtte til EU's offentlige investeringer på mellemlangt sigt;

| 2.3. | opfordrer til at forlænge Europa 2020-initiativet med projektobligationer og øge dets omfang efter den uafhængige fulde evaluering, der forventes gennemført i 2015; |
| --- | --- |

2.3.

opfordrer til at forlænge Europa 2020-initiativet med projektobligationer og øge dets omfang efter den uafhængige fulde evaluering, der forventes gennemført i 2015;

| 2.4. | tilskynder Kommissionen til at udarbejde en meddelelse om kvaliteten af de offentlige udgifter, som bl.a. skal inkorporere OECD-principperne om effektive offentlige investeringer i den fremtidige udformning af EU-politikker; |
| --- | --- |

2.4.

tilskynder Kommissionen til at udarbejde en meddelelse om kvaliteten af de offentlige udgifter, som bl.a. skal inkorporere OECD-principperne om effektive offentlige investeringer i den fremtidige udformning af EU-politikker;

| 2.5. | foreslår Kommissionen at udarbejde en grønbog om at fremme synergier mellem EU's budget og nationale og subnationale budgetter for at sikre den optimale udnyttelse af EU-budgettet; |
| --- | --- |

2.5.

foreslår Kommissionen at udarbejde en grønbog om at fremme synergier mellem EU's budget og nationale og subnationale budgetter for at sikre den optimale udnyttelse af EU-budgettet;

| 2.6. | anmoder Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank om at intensivere den praktiske støtte til lokale og regionale myndigheder for at styrke deres ekspertise vedrørende nyskabende finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

2.6.

anmoder Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank om at intensivere den praktiske støtte til lokale og regionale myndigheder for at styrke deres ekspertise vedrørende nyskabende finansielle instrumenter.

| 3. | Styrke det territoriale fokus i EU-politikkerne og udligne de regionale skel i EU |
| --- | --- |

3.

Styrke det territoriale fokus i EU-politikkerne og udligne de regionale skel i EU

| 3.1. | Regionsudvalget opfordrer indtrængende Kommissionen, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne til at indarbejde en territorial dimension i den europæiske strategi for vækst og beskæftigelse i forbindelse med den planlagte revision; |
| --- | --- |

3.1.

Regionsudvalget opfordrer indtrængende Kommissionen, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne til at indarbejde en territorial dimension i den europæiske strategi for vækst og beskæftigelse i forbindelse med den planlagte revision;

| 3.2. | efterlyser en EU-strategi og foranstaltninger til beskyttelse og fremme af den kulturelle og sproglige mangfoldighed og den forskelligartede kulturarv i Europa. Udvalget er af den faste overbevisning, at der ved udformning af politikker bør være større fokus på det potentiale for at skabe bæredygtig vækst og beskæftigelse, som kultur og kulturarven rummer; |
| --- | --- |

3.2.

efterlyser en EU-strategi og foranstaltninger til beskyttelse og fremme af den kulturelle og sproglige mangfoldighed og den forskelligartede kulturarv i Europa. Udvalget er af den faste overbevisning, at der ved udformning af politikker bør være større fokus på det potentiale for at skabe bæredygtig vækst og beskæftigelse, som kultur og kulturarven rummer;

| 3.3. | tilskynder også til, at der sikres en tættere inddragelse af det subnationale niveau i den nye økonomiske og finansielle politikkoordinering som del af det europæiske semester; |
| --- | --- |

3.3.

tilskynder også til, at der sikres en tættere inddragelse af det subnationale niveau i den nye økonomiske og finansielle politikkoordinering som del af det europæiske semester;

| 3.4. | anmoder Kommissionen om at vurdere resultaterne af inddragelsen af lokale og regionale myndigheder i programmeringen, gennemførelsen og den mulige omprogrammering af partnerskabsaftalerne og de operationelle programmer, som fastlagt i forordningerne om de europæiske struktur- og investeringsfonde og i den europæiske adfærdskodeks for partnerskab, og fremsætte passende anbefalinger, såfremt der er medlemsstater, der ikke overholder disse bestemmelser; |
| --- | --- |

3.4.

anmoder Kommissionen om at vurdere resultaterne af inddragelsen af lokale og regionale myndigheder i programmeringen, gennemførelsen og den mulige omprogrammering af partnerskabsaftalerne og de operationelle programmer, som fastlagt i forordningerne om de europæiske struktur- og investeringsfonde og i den europæiske adfærdskodeks for partnerskab, og fremsætte passende anbefalinger, såfremt der er medlemsstater, der ikke overholder disse bestemmelser;

| 3.5. | opfordrer EU-institutionerne til at tage bedre hensyn til den territoriale dimension i forslag om at uddybe Den Økonomiske og Monetære Union og beder Kommissionen og medlemsstaterne om at være særligt opmærksomme på de regionale og lokale følgevirkninger og deres mulige indvirkning på de offentlige finansers bæredygtighed og den territoriale samhørighed, navnlig i lyset af instrumentet for konvergens og konkurrenceevne og andre store økonomiske og skattemæssige reformer i EU; |
| --- | --- |

3.5.

opfordrer EU-institutionerne til at tage bedre hensyn til den territoriale dimension i forslag om at uddybe Den Økonomiske og Monetære Union og beder Kommissionen og medlemsstaterne om at være særligt opmærksomme på de regionale og lokale følgevirkninger og deres mulige indvirkning på de offentlige finansers bæredygtighed og den territoriale samhørighed, navnlig i lyset af instrumentet for konvergens og konkurrenceevne og andre store økonomiske og skattemæssige reformer i EU;

| 3.6. | mener, at territoriale konsekvensanalyser skal gøres til en obligatorisk del af Kommissionens konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

3.6.

mener, at territoriale konsekvensanalyser skal gøres til en obligatorisk del af Kommissionens konsekvensanalyser;

| 3.7. | tilskynder Kommissionen til at udarbejde en hvidbog om territorial samhørighed for at styrke konceptet om økonomisk, social og territorial samhørighed med henblik på at tackle de stadig større regionale uligheder i EU og relancere debatten om måling af livskvalitet ud fra »andet og mere end BNP«. Da der stadig er store økonomiske og sociale uligheder mellem regioner, er det vigtigt, at politikken for økonomisk, social og territorial samhørighed fremmes med særlig fokus på de mindst udviklede regioner; |
| --- | --- |

3.7.

tilskynder Kommissionen til at udarbejde en hvidbog om territorial samhørighed for at styrke konceptet om økonomisk, social og territorial samhørighed med henblik på at tackle de stadig større regionale uligheder i EU og relancere debatten om måling af livskvalitet ud fra »andet og mere end BNP«. Da der stadig er store økonomiske og sociale uligheder mellem regioner, er det vigtigt, at politikken for økonomisk, social og territorial samhørighed fremmes med særlig fokus på de mindst udviklede regioner;

| 3.8. | anmoder Kommissionen om at fremme en bæredygtig udvikling af byer og af byområder/landdistrikter gennem en hvidbog om integreret byudvikling; |
| --- | --- |

3.8.

anmoder Kommissionen om at fremme en bæredygtig udvikling af byer og af byområder/landdistrikter gennem en hvidbog om integreret byudvikling;

| 3.9. | fremhæver behovet for en territorial vision for Den Europæiske Union og anmoder derfor om en opdatering af det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv; |
| --- | --- |

3.9.

fremhæver behovet for en territorial vision for Den Europæiske Union og anmoder derfor om en opdatering af det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv;

| 3.10. | foreslår, at der lægges særlig vægt på at udvikle grænseoverskridende løsninger, interregionale netværk og makroregionale strategier, herunder ved at udvide anvendelsen af de europæiske grupper for territorialt samarbejde som et instrument for andre EU-politikker; |
| --- | --- |

3.10.

foreslår, at der lægges særlig vægt på at udvikle grænseoverskridende løsninger, interregionale netværk og makroregionale strategier, herunder ved at udvide anvendelsen af de europæiske grupper for territorialt samarbejde som et instrument for andre EU-politikker;

| 3.11. | anmoder Kommissionen om at optrappe indsatsen for at gennemføre og udbygge TEN-T-hovednettet og hovednetkorridorerne og styrke inddragelsen af lokale og regionale myndigheder i udarbejdelsen af arbejdsplanerne for korridorerne og korridorplatformene. |
| --- | --- |

3.11.

anmoder Kommissionen om at optrappe indsatsen for at gennemføre og udbygge TEN-T-hovednettet og hovednetkorridorerne og styrke inddragelsen af lokale og regionale myndigheder i udarbejdelsen af arbejdsplanerne for korridorerne og korridorplatformene.

| 4. | Ruste Den Europæiske Union til nye politiske udfordringer |
| --- | --- |

4.

Ruste Den Europæiske Union til nye politiske udfordringer

Mere støtte til uddannelse, erhvervsuddannelse og kulturområdet

| 4.1. | Regionsudvalget anmoder Kommissionen om at fremsætte et forslag til EU-koordinering af moderniseringen af lærererhvervet; |
| --- | --- |

4.1.

Regionsudvalget anmoder Kommissionen om at fremsætte et forslag til EU-koordinering af moderniseringen af lærererhvervet;

| 4.2. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en kvalitetsramme for førskoleundervisning og børnepasning og en EU-ramme for anerkendelse af færdigheder og kompetencer, der er tilegnet gennem ikke-formel og uformel læring; |
| --- | --- |

4.2.

opfordrer Kommissionen til at foreslå en kvalitetsramme for førskoleundervisning og børnepasning og en EU-ramme for anerkendelse af færdigheder og kompetencer, der er tilegnet gennem ikke-formel og uformel læring;

| 4.3. | beder Kommissionen om at fremsætte konkrete forslag til, hvordan man kan øge de digitale færdigheder hos borgere i alle aldre; |
| --- | --- |

4.3.

beder Kommissionen om at fremsætte konkrete forslag til, hvordan man kan øge de digitale færdigheder hos borgere i alle aldre;

| 4.4. | forventer, at Kommissionen anerkender de lokale og regionale myndigheders rolle, når den udformer de fremtidige politikker for retlige og indre anliggender. Det beder først og fremmest om, at den ved udformningen af sine aktiviteter tager højde for den lokale og regionale dimension af fremme af respekten for grundlæggende rettigheder og udviklingen af en omfattende EU-migrationspolitik; |
| --- | --- |

4.4.

forventer, at Kommissionen anerkender de lokale og regionale myndigheders rolle, når den udformer de fremtidige politikker for retlige og indre anliggender. Det beder først og fremmest om, at den ved udformningen af sine aktiviteter tager højde for den lokale og regionale dimension af fremme af respekten for grundlæggende rettigheder og udviklingen af en omfattende EU-migrationspolitik;

| 4.5. | fremhæver betydningen af ungdomsgarantiordninger, som en mekanisme, der kan bekæmpe de høje ungdomsarbejdsløshedsprocenter og skabe muligheder for unge europæere. Regionsudvalget opfordrer derfor til, at der afsættes flere midler til dette program og gives større støtte til de lokale og regionale myndigheders forberedelse, udvikling og gennemførelse af disse instrumenter; |
| --- | --- |

4.5.

fremhæver betydningen af ungdomsgarantiordninger, som en mekanisme, der kan bekæmpe de høje ungdomsarbejdsløshedsprocenter og skabe muligheder for unge europæere. Regionsudvalget opfordrer derfor til, at der afsættes flere midler til dette program og gives større støtte til de lokale og regionale myndigheders forberedelse, udvikling og gennemførelse af disse instrumenter;

| 4.6. | foreslår, at kultur og kreativitet integreres bedre i den reviderede Europa 2020-strategi og de fremtidige flagskibsinitiativer. |
| --- | --- |

4.6.

foreslår, at kultur og kreativitet integreres bedre i den reviderede Europa 2020-strategi og de fremtidige flagskibsinitiativer.

Fornyet skub til integrationen i Europas byer og regioner

| 4.7. | Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med byer og regionale og lokale myndigheder i deres bestræbelser på at integrere migranter, hvilket er et vigtigt element i opfyldelsen af Europa 2020-strategiens målsætninger og håndteringen af EU's demografiske udfordringer; |
| --- | --- |

4.7.

Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med byer og regionale og lokale myndigheder i deres bestræbelser på at integrere migranter, hvilket er et vigtigt element i opfyldelsen af Europa 2020-strategiens målsætninger og håndteringen af EU's demografiske udfordringer;

| 4.8. | efterspørger, at demografiske ændringer anerkendes som en prioritet i udformningen af EU-lovgivning med relation hertil og i gennemførelsen af alle EU-støtteprogrammer for perioden 2014-2020; |
| --- | --- |

4.8.

efterspørger, at demografiske ændringer anerkendes som en prioritet i udformningen af EU-lovgivning med relation hertil og i gennemførelsen af alle EU-støtteprogrammer for perioden 2014-2020;

| 4.9. | gentager sit ønske om en europæisk strategi for hjemløshed; |
| --- | --- |

4.9.

gentager sit ønske om en europæisk strategi for hjemløshed;

| 4.10. | tilskynder Kommissionen til at optrappe indsatsen for effektiv koordinering og overvågning af nationale, regionale og lokale politikker for integration af romaer og foreslår et styrket samarbejde med Europarådets »europæiske alliance af byer og regioner for inklusion af romaer«. |
| --- | --- |

4.10.

tilskynder Kommissionen til at optrappe indsatsen for effektiv koordinering og overvågning af nationale, regionale og lokale politikker for integration af romaer og foreslår et styrket samarbejde med Europarådets »europæiske alliance af byer og regioner for inklusion af romaer«.

Styrket konkurrenceevne og innovation på det lokale og regionale niveau

| 4.11. | Regionsudvalget opfordrer til udviklingen af et regionalt initiativ i form af et program for målrettet og effektiv regulering (REFIT), som specifikt skal nedbringe den administrative byrde for især små og mellemstore virksomheder, og tilskynder til at styrke de lokale og regionale myndigheders rolle i revisionen af Small Business Act; |
| --- | --- |

4.11.

Regionsudvalget opfordrer til udviklingen af et regionalt initiativ i form af et program for målrettet og effektiv regulering (REFIT), som specifikt skal nedbringe den administrative byrde for især små og mellemstore virksomheder, og tilskynder til at styrke de lokale og regionale myndigheders rolle i revisionen af Small Business Act;

| 4.12. | anmoder Kommissionen om at styrke rollen for de europæiske strategier for intelligent specialisering med henblik på at tackle innovationskløften mellem regionerne i EU og efterlyser en handlingsplan for »Stairway to Excellence«-initiativet med praktiske foranstaltninger og permanent overvågning af forbindelserne mellem europæiske forskningsprogrammer (Horisont 2020) og EU's struktur- og investeringsfonde; |
| --- | --- |

4.12.

anmoder Kommissionen om at styrke rollen for de europæiske strategier for intelligent specialisering med henblik på at tackle innovationskløften mellem regionerne i EU og efterlyser en handlingsplan for »Stairway to Excellence«-initiativet med praktiske foranstaltninger og permanent overvågning af forbindelserne mellem europæiske forskningsprogrammer (Horisont 2020) og EU's struktur- og investeringsfonde;

| 4.13. | efterlyser foranstaltninger, som tager sigte på at gennemføre det indre marked ved at mindske byrderne for de liberale og lovregulerede erhverv, der udøves i medlemsstaterne. Udvalget regner også med, at Kommissionen vil iværksætte alle lovforslag bebudet i 2020-handlingsplanen for iværksætterkultur i løbet af første halvdel af det nye lovgivningsmandat for at fremskynde gennemførelsen af handlingsplanen og jobskabelsen på det lokale og regionale niveau; |
| --- | --- |

4.13.

efterlyser foranstaltninger, som tager sigte på at gennemføre det indre marked ved at mindske byrderne for de liberale og lovregulerede erhverv, der udøves i medlemsstaterne. Udvalget regner også med, at Kommissionen vil iværksætte alle lovforslag bebudet i 2020-handlingsplanen for iværksætterkultur i løbet af første halvdel af det nye lovgivningsmandat for at fremskynde gennemførelsen af handlingsplanen og jobskabelsen på det lokale og regionale niveau;

| 4.14. | efterspørger en europæisk handlingsplan for innovation i den offentlige sektor med et specifikt fokus på den lokale og regionale administration; |
| --- | --- |

4.14.

efterspørger en europæisk handlingsplan for innovation i den offentlige sektor med et specifikt fokus på den lokale og regionale administration;

| 4.15. | foreslår en revision af hvidbogen »En køreplan for et fælles europæisk transportområde« fra 2011, herunder en debat om EU's fremtidige transportpolitik i tiden efter 2020. |
| --- | --- |

4.15.

foreslår en revision af hvidbogen »En køreplan for et fælles europæisk transportområde« fra 2011, herunder en debat om EU's fremtidige transportpolitik i tiden efter 2020.

Nytænkning af Europas energistrategi med udgangspunkt i lokale og regionale løsninger vedrørende klimaforandringer og bæredygtig udvikling

| 4.16. | Regionsudvalget tilskynder Kommissionen til at tage særligt hensyn til de lokale og regionale myndigheders rolle i udviklingen af en integreret europæisk energistrategi. Der er behov for decentraliserede energiløsninger for at mindske vores afhængighed af fossile brændstoffer, og EU skal derfor sikre »lige konkurrencevilkår« for mindre energiproducenter; |
| --- | --- |

4.16.

Regionsudvalget tilskynder Kommissionen til at tage særligt hensyn til de lokale og regionale myndigheders rolle i udviklingen af en integreret europæisk energistrategi. Der er behov for decentraliserede energiløsninger for at mindske vores afhængighed af fossile brændstoffer, og EU skal derfor sikre »lige konkurrencevilkår« for mindre energiproducenter;

| 4.17. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge en handlingsplan mod energifattigdom, som samler foranstaltninger på europæisk, nationalt og regionalt/lokalt niveau; |
| --- | --- |

4.17.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge en handlingsplan mod energifattigdom, som samler foranstaltninger på europæisk, nationalt og regionalt/lokalt niveau;

| 4.18. | anmoder EU-institutionerne og medlemsstaterne om specifikt at overveje de lokale og regionale myndigheders rolle i realiseringen af ambitiøse, bindende mål for nedbringelse af CO2-emissionerne, andelen af vedvarende energi og energieffektivitet og videreudvikle partnerskabsprincippet på dette område på samme måde som under samhørighedspolitikken. Det opfordrer endvidere EU-institutionerne og medlemsstaterne til at udvide anvendelsesområdet for Borgmesteraftalen, som er EU-instrumentet til integration af lokale og regionale myndigheder i EU-politikken for klimaændringer, og afsætte tilstrækkelige ressourcer dertil i perioden efter 2020; |
| --- | --- |

4.18.

anmoder EU-institutionerne og medlemsstaterne om specifikt at overveje de lokale og regionale myndigheders rolle i realiseringen af ambitiøse, bindende mål for nedbringelse af CO2-emissionerne, andelen af vedvarende energi og energieffektivitet og videreudvikle partnerskabsprincippet på dette område på samme måde som under samhørighedspolitikken. Det opfordrer endvidere EU-institutionerne og medlemsstaterne til at udvide anvendelsesområdet for Borgmesteraftalen, som er EU-instrumentet til integration af lokale og regionale myndigheder i EU-politikken for klimaændringer, og afsætte tilstrækkelige ressourcer dertil i perioden efter 2020;

| 4.19. | opfordrer Kommissionen til ved revisionen og udviklingen af politikkerne for luft, vand og støj at anlægge en tilgang med fokus på kilderne, dvs. bekæmpelse af de miljøproblemer, der opstår, ved kilden og lytte til lokale og regionale myndigheders erfaringer, da de ofte er dem, der skal gennemføre de relevante politikker uden nogen direkte indflydelse på kilderne til problemerne. |
| --- | --- |

4.19.

opfordrer Kommissionen til ved revisionen og udviklingen af politikkerne for luft, vand og støj at anlægge en tilgang med fokus på kilderne, dvs. bekæmpelse af de miljøproblemer, der opstår, ved kilden og lytte til lokale og regionale myndigheders erfaringer, da de ofte er dem, der skal gennemføre de relevante politikker uden nogen direkte indflydelse på kilderne til problemerne.

Ny fremdrift i landdistriktsudvikling og landbrugspolitik

| 4.20. | Regionsudvalget beder Kommissionen om at foreslå en konkret strategi for bæredygtig udvikling i landdistrikterne baseret på en integreret territorial tilgang; |
| --- | --- |

4.20.

Regionsudvalget beder Kommissionen om at foreslå en konkret strategi for bæredygtig udvikling i landdistrikterne baseret på en integreret territorial tilgang;

| 4.21. | opfordrer til, at sikkerhedsnetforanstaltningerne under den reviderede fælles landbrugspolitik suppleres med andre mere målrettede foranstaltninger for at tackle markedssvingninger; |
| --- | --- |

4.21.

opfordrer til, at sikkerhedsnetforanstaltningerne under den reviderede fælles landbrugspolitik suppleres med andre mere målrettede foranstaltninger for at tackle markedssvingninger;

| 4.22. | efterspørger en konsekvensanalyse for at undersøge følgerne af de handelsaftaler, som der forhandles om for landbrugssektoren. |
| --- | --- |

4.22.

efterspørger en konsekvensanalyse for at undersøge følgerne af de handelsaftaler, som der forhandles om for landbrugssektoren.

Videreføre EU's udvidelsespolitik, styrke partnerskabet med EU's nabolande og udnytte mulighederne ved decentraliseret samarbejde bedre

| 4.23. | Regionsudvalget tilskynder Kommissionen til at støtte og styrke de lokale og regionale myndigheder fra udvidelseslandene og deres rolle i reformen af den offentlige administration samt give særlig opmærksomhed til decentraliseringssituationen i sin årlige statusrapport; |
| --- | --- |

4.23.

Regionsudvalget tilskynder Kommissionen til at støtte og styrke de lokale og regionale myndigheder fra udvidelseslandene og deres rolle i reformen af den offentlige administration samt give særlig opmærksomhed til decentraliseringssituationen i sin årlige statusrapport;

| 4.24. | understreger, at EU skal handle beslutsomt for at bistå landene i det østlige partnerskab med hjælp til at styrke det lokale og regionale demokrati og decentraliseringsprocesserne og ved at tilskynde brugen af programmerne for samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder i Østpartnerskabet og EU; |
| --- | --- |

4.24.

understreger, at EU skal handle beslutsomt for at bistå landene i det østlige partnerskab med hjælp til at styrke det lokale og regionale demokrati og decentraliseringsprocesserne og ved at tilskynde brugen af programmerne for samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder i Østpartnerskabet og EU;

| 4.25. | opfordrer Kommissionen til at bruge det europæiske naboskabsinstrument som et værktøj til at fremme den sociale og territoriale samhørighed i partnerlandene i Middelhavsområdet og samarbejdet mellem de regionale og lokale myndigheder i disse lande; |
| --- | --- |

4.25.

opfordrer Kommissionen til at bruge det europæiske naboskabsinstrument som et værktøj til at fremme den sociale og territoriale samhørighed i partnerlandene i Middelhavsområdet og samarbejdet mellem de regionale og lokale myndigheder i disse lande;

| 4.26. | anmoder i den forbindelse Kommissionen om at åbne lokalforvaltningsordningen for de sydlige nabolande og tilskynder til udarbejdelse og gennemførelse af bæredygtige migrationspolitikker i Middelhavsregionen med inddragelse af alle interessenter, navnlig nationale regeringer og lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

4.26.

anmoder i den forbindelse Kommissionen om at åbne lokalforvaltningsordningen for de sydlige nabolande og tilskynder til udarbejdelse og gennemførelse af bæredygtige migrationspolitikker i Middelhavsregionen med inddragelse af alle interessenter, navnlig nationale regeringer og lokale og regionale myndigheder;

| 4.27. | efterlyser inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i udviklingen af »integrationspartnerskaber« med tredjelande og i andre forebyggende initiativer vedrørende fremme af cirkulær migration; |
| --- | --- |

4.27.

efterlyser inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i udviklingen af »integrationspartnerskaber« med tredjelande og i andre forebyggende initiativer vedrørende fremme af cirkulær migration;

| 4.28. | forventer, at de lokale og regionale myndigheder vil blive inddraget i gennemførelsen af en territorial udviklingstilgang, bl.a. ved at udnytte deres mange erfaringer med decentraliseret samarbejde inden for udvikling, og efterlyser et bidrag fra de lokale og regionale myndigheder til det europæiske udviklingsår 2015 og støtte til lokale/regionale udviklingsstrategier; |
| --- | --- |

4.28.

forventer, at de lokale og regionale myndigheder vil blive inddraget i gennemførelsen af en territorial udviklingstilgang, bl.a. ved at udnytte deres mange erfaringer med decentraliseret samarbejde inden for udvikling, og efterlyser et bidrag fra de lokale og regionale myndigheder til det europæiske udviklingsår 2015 og støtte til lokale/regionale udviklingsstrategier;

| 4.29. | mener, at forhandlingerne om det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab — TTIP — med USA bør videreføres under forudsætning af, at principperne om gennemsigtighed og demokratisk deltagelse respekteres, og sociale og miljømæssige standarder garanteres, og anmoder om, at Regionsudvalget får status som interesseret part i denne proces. |
| --- | --- |

4.29.

mener, at forhandlingerne om det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab — TTIP — med USA bør videreføres under forudsætning af, at principperne om gennemsigtighed og demokratisk deltagelse respekteres, og sociale og miljømæssige standarder garanteres, og anmoder om, at Regionsudvalget får status som interesseret part i denne proces.

Genskabe en bedre kontakt med borgerne

| 4.30. | Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag om ændring af loven vedrørende valg til Europa-Parlamentet med henblik på at styrke anerkendelsen af Europa-Parlamentets demokratiske funktion, f.eks. ved at opstille en fælles tærskel for repræsentation i Europa-Parlamentet, der gælder i hele EU, og gøre det lettere at udøve stemmeretten ved at stille forslag om et europæisk vælgerregister; |
| --- | --- |

4.30.

Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag om ændring af loven vedrørende valg til Europa-Parlamentet med henblik på at styrke anerkendelsen af Europa-Parlamentets demokratiske funktion, f.eks. ved at opstille en fælles tærskel for repræsentation i Europa-Parlamentet, der gælder i hele EU, og gøre det lettere at udøve stemmeretten ved at stille forslag om et europæisk vælgerregister;

| 4.31. | foreslår en revision af strategien »Partnerskab om formidling af EU« for at støtte de lokale og regionale myndigheder i deres arbejde for at formidle information om Unionen og dens politikker til borgerne, og opfordrer Kommissionen til at søge et tættere samarbejde med Regionsudvalget med henblik på at gennemføre en ægte politik for decentraliseret kommunikation på det lokale og regionale niveau, navnlig gennem sine repræsentationer i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.31.

foreslår en revision af strategien »Partnerskab om formidling af EU« for at støtte de lokale og regionale myndigheder i deres arbejde for at formidle information om Unionen og dens politikker til borgerne, og opfordrer Kommissionen til at søge et tættere samarbejde med Regionsudvalget med henblik på at gennemføre en ægte politik for decentraliseret kommunikation på det lokale og regionale niveau, navnlig gennem sine repræsentationer i medlemsstaterne.

| 5. | Et styrket partnerskab med EU-institutionerne |
| --- | --- |

5.

Et styrket partnerskab med EU-institutionerne

| 5.1. | Regionsudvalget ønsker at blive inddraget i de kommende forhandlinger om en ny interinstitutionel aftale om bedre lovgivning; |
| --- | --- |

5.1.

Regionsudvalget ønsker at blive inddraget i de kommende forhandlinger om en ny interinstitutionel aftale om bedre lovgivning;

| 5.2. | foreslår et tættere samarbejde med Kommissionen i den lovforberedende fase med udgangspunkt i samarbejdsaftalen for at udpege langsigtede strategiske initiativer og fremme løsninger baseret på forvaltning på flere niveauer i EU-politikker; |
| --- | --- |

5.2.

foreslår et tættere samarbejde med Kommissionen i den lovforberedende fase med udgangspunkt i samarbejdsaftalen for at udpege langsigtede strategiske initiativer og fremme løsninger baseret på forvaltning på flere niveauer i EU-politikker;

| 5.3. | opfordrer Europa-Parlamentet til på baggrund af 2014-samarbejdsaftalen med Regionsudvalget at styrke samarbejdet under lovgivningsprocessen og i løbet af det europæiske semester samt i forbindelse med evalueringen af EU-lovgivningens territoriale konsekvenser; |
| --- | --- |

5.3.

opfordrer Europa-Parlamentet til på baggrund af 2014-samarbejdsaftalen med Regionsudvalget at styrke samarbejdet under lovgivningsprocessen og i løbet af det europæiske semester samt i forbindelse med evalueringen af EU-lovgivningens territoriale konsekvenser;

| 5.4. | anmoder om ligebehandling af de lokale og regionale myndigheder og deres sammenslutninger med hensyn til ændringerne i forpligtelsen til at lade sig registrere i det åbenhedsregister, der indgår i den nye interinstitutionelle aftale (IIA) om åbenhedsregistret; |
| --- | --- |

5.4.

anmoder om ligebehandling af de lokale og regionale myndigheder og deres sammenslutninger med hensyn til ændringerne i forpligtelsen til at lade sig registrere i det åbenhedsregister, der indgår i den nye interinstitutionelle aftale (IIA) om åbenhedsregistret;

| 5.5. | foreslår, at Rådet yderligere styrker sit samarbejde med Regionsudvalget på de områder, som har afgørende betydning for de lokale og regionale myndigheder. |
| --- | --- |

5.5.

foreslår, at Rådet yderligere styrker sit samarbejde med Regionsudvalget på de områder, som har afgørende betydning for de lokale og regionale myndigheder.

Bruxelles, den 26. juni 2014

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

UDTALELSER

Regionsudvalget

107. plenarforsamling den 25.—26. juni 2014

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/11

---

Regionsudvalgets udtalelse — Mod en integreret dagsorden for byerne i EU

2014/C 271/03

| Ordfører | : | Bas Verkerk (NL/ALDE), Borgmester i Delft |
| --- | --- | --- |
| Basisdokument | : | |

Ordfører

:

Bas Verkerk (NL/ALDE), Borgmester i Delft

Basisdokument

:

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

Indledning

| 1. | Byer er vigtige økonomiske motorer i EU, er ideelle steder for personlig og kollektiv udvikling og udgør et stort potentiale for miljøeffektivitet. Indsatsen i byer og byområder har stor betydning for gennemførelsen af Europa 2020-strategien og den økonomiske, sociale og territoriale udvikling i EU (1). |
| --- | --- |

1.

Byer er vigtige økonomiske motorer i EU, er ideelle steder for personlig og kollektiv udvikling og udgør et stort potentiale for miljøeffektivitet. Indsatsen i byer og byområder har stor betydning for gennemførelsen af Europa 2020-strategien og den økonomiske, sociale og territoriale udvikling i EU (1).

| 2. | Byernes store betydning for det europæiske samfund er baggrunden for, at medlemsstaterne og Kommissionen tager initiativ til at udforme en dagsorden for byerne i EU. Også FN anerkender byernes betydning. For øjeblikket forberedes der i FN-regi en ny dagsorden for byer, som planlægges vedtaget på den næste Habitat III-konference i 2016. EU's dagsorden for byerne kan yde et bidrag hertil. |
| --- | --- |

2.

Byernes store betydning for det europæiske samfund er baggrunden for, at medlemsstaterne og Kommissionen tager initiativ til at udforme en dagsorden for byerne i EU. Også FN anerkender byernes betydning. For øjeblikket forberedes der i FN-regi en ny dagsorden for byer, som planlægges vedtaget på den næste Habitat III-konference i 2016. EU's dagsorden for byerne kan yde et bidrag hertil.

| 3. | I EU-traktaten findes der forskellige henvisninger, som giver EU et retsgrundlag for, at Unionen i tillæg til medlemsstaternes primære kompetence på området kan støtte den nationale, regionale og lokale bypolitik, herunder henvisningen til den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed (artikel 3), henvisningen til lokalt selvstyre (artikel 4) og til nærhedsprincippets lokale dimension (artikel 5). I øjeblikket findes der imidlertid ingen overordnet fremadrettet dagsorden for byerne på EU-niveau på trods af Europa-Parlamentets opfordring i 2011 til en dagsorden for byerne i EU (2), den mellemstatslige proces knyttet til Leipzigchartret og Toledoerklæringen. På grund af manglen på en overordnet dagsorden for byerne er der på EU-niveau for lidt sammenhæng mellem de forskellige EU-politikker og støtteordninger, og ikke alle politikker på EU-niveau giver de ønskede konkrete resultater. |
| --- | --- |

3.

I EU-traktaten findes der forskellige henvisninger, som giver EU et retsgrundlag for, at Unionen i tillæg til medlemsstaternes primære kompetence på området kan støtte den nationale, regionale og lokale bypolitik, herunder henvisningen til den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed (artikel 3), henvisningen til lokalt selvstyre (artikel 4) og til nærhedsprincippets lokale dimension (artikel 5). I øjeblikket findes der imidlertid ingen overordnet fremadrettet dagsorden for byerne på EU-niveau på trods af Europa-Parlamentets opfordring i 2011 til en dagsorden for byerne i EU (2), den mellemstatslige proces knyttet til Leipzigchartret og Toledoerklæringen. På grund af manglen på en overordnet dagsorden for byerne er der på EU-niveau for lidt sammenhæng mellem de forskellige EU-politikker og støtteordninger, og ikke alle politikker på EU-niveau giver de ønskede konkrete resultater.

| 4. | Desuden viser erfaringerne, at der ikke er nogen sikkerhed for, at bydimensionen vil fortsætte med at være genstand for samme opmærksomhed i forbindelse med EU's dagsorden (3). Kommissionen offentliggjorde allerede i 1997 en meddelelse om en dagsorden for byerne i Den Europæiske Union (4), men på trods af en lang række erklæringer og aktiviteter er denne dagsorden stadig ikke iværksat nu to årtier senere. EU skal skabe forudsætningerne for, at byer og byområder fuldt ud kan udnytte deres potentiale og styrke som motorer for økonomisk vækst, beskæftigelse og social integration. Tiden er nu inde til en reel dagsorden for EU's byer. Leipzigcharteret udgør et godt grundlag herfor. En dagsorden for EU's byer bør indeholde samtlige sociale, økonomiske og miljømæssige perspektiver for en bæredygtig byudvikling. |
| --- | --- |

4.

Desuden viser erfaringerne, at der ikke er nogen sikkerhed for, at bydimensionen vil fortsætte med at være genstand for samme opmærksomhed i forbindelse med EU's dagsorden (3). Kommissionen offentliggjorde allerede i 1997 en meddelelse om en dagsorden for byerne i Den Europæiske Union (4), men på trods af en lang række erklæringer og aktiviteter er denne dagsorden stadig ikke iværksat nu to årtier senere. EU skal skabe forudsætningerne for, at byer og byområder fuldt ud kan udnytte deres potentiale og styrke som motorer for økonomisk vækst, beskæftigelse og social integration. Tiden er nu inde til en reel dagsorden for EU's byer. Leipzigcharteret udgør et godt grundlag herfor. En dagsorden for EU's byer bør indeholde samtlige sociale, økonomiske og miljømæssige perspektiver for en bæredygtig byudvikling.

| 5. | Udvalget opfordrer Kommissionen til i tilslutning til den meddelelse, der planlægges udarbejdet som opfølgning på byforummet den 17.—18. februar 2014 at forelægge en hvidbog om en integreret dagsorden for byerne. Hvidbogen skal gøre det muligt at sikre, at den bymæssige dimension forankres strukturelt i al relevant europæisk politik og lovgivning for at undgå de aktuelle overlap og uoverensstemmelser. Under udarbejdelsen af hvidbogen fortsætter udvalget selv debatten om en dagsorden for byerne i EU for at give Kommissionen et konkret input og for at sikre, at debatten om en dagsorden for byerne fortsætter med at være på EU's dagsorden. Regionsudvalget understreger vigtigheden af en bæredygtig og holistisk EU-politik for byområder, som bygger på idéer og forslag i udvalgets parallelle og supplerende udtalelser om en integreret dagsorden for byerne, om det 7. miljøhandlingsprograms fokus på bæredygtige byer (5) og om mobilitet i byerne (6). |
| --- | --- |

5.

Udvalget opfordrer Kommissionen til i tilslutning til den meddelelse, der planlægges udarbejdet som opfølgning på byforummet den 17.—18. februar 2014 at forelægge en hvidbog om en integreret dagsorden for byerne. Hvidbogen skal gøre det muligt at sikre, at den bymæssige dimension forankres strukturelt i al relevant europæisk politik og lovgivning for at undgå de aktuelle overlap og uoverensstemmelser. Under udarbejdelsen af hvidbogen fortsætter udvalget selv debatten om en dagsorden for byerne i EU for at give Kommissionen et konkret input og for at sikre, at debatten om en dagsorden for byerne fortsætter med at være på EU's dagsorden. Regionsudvalget understreger vigtigheden af en bæredygtig og holistisk EU-politik for byområder, som bygger på idéer og forslag i udvalgets parallelle og supplerende udtalelser om en integreret dagsorden for byerne, om det 7. miljøhandlingsprograms fokus på bæredygtige byer (5) og om mobilitet i byerne (6).

| 6. | En dagsorden for byerne på EU-niveau tager højde for den rolle, som byerne spiller i forbindelse med realiseringen af EU's politiske mål og styrkelsen af EU's internationale konkurrenceevne. Samtidig må udarbejdelsen af dagsordenen for byerne på EU-plan ikke se bort fra samspillet mellem by og land eller fra den store indflydelse, den har på den overordnede territoriale udvikling. Derfor er det yderst vigtigt at sikre en kraftig synergivirkning mellem dagsordenen for byerne og EU's territoriale dagsorden 2020. |
| --- | --- |

6.

En dagsorden for byerne på EU-niveau tager højde for den rolle, som byerne spiller i forbindelse med realiseringen af EU's politiske mål og styrkelsen af EU's internationale konkurrenceevne. Samtidig må udarbejdelsen af dagsordenen for byerne på EU-plan ikke se bort fra samspillet mellem by og land eller fra den store indflydelse, den har på den overordnede territoriale udvikling. Derfor er det yderst vigtigt at sikre en kraftig synergivirkning mellem dagsordenen for byerne og EU's territoriale dagsorden 2020.

Byens styrke og udfordringer

| 7. | På grund af forskydningen fra en tjenestebaseret økonomi til en vidensøkonomi og den fortsatte digitalisering af samfundet har byerne udviklet sig til EU's økonomiske søjler og beskæftigelsesmotorer. Innovation og nye former for økonomiske aktiviteter har ofte deres udspring i byerne. Byer er også udklækningssteder for kunst, kultur og kreativitet, hvorfra byerne og deres borgere henter deres identitet. For EU udgør byerne derfor en betydelig styrke i den internationale konkurrence med andre dele af verden. |
| --- | --- |

7.

På grund af forskydningen fra en tjenestebaseret økonomi til en vidensøkonomi og den fortsatte digitalisering af samfundet har byerne udviklet sig til EU's økonomiske søjler og beskæftigelsesmotorer. Innovation og nye former for økonomiske aktiviteter har ofte deres udspring i byerne. Byer er også udklækningssteder for kunst, kultur og kreativitet, hvorfra byerne og deres borgere henter deres identitet. For EU udgør byerne derfor en betydelig styrke i den internationale konkurrence med andre dele af verden.

| 8. | I dag bor ca. 68 % af EU's befolkning i byområder (7). Bortset fra de to store metropoler Paris og London er EU en unik polycentrisk struktur af store, mellemstore og små byer. Ca. 200 millioner mennesker bor i byer med op mod 1 00  000 indbyggere, der ofte opfylder en vigtig regional funktion på området tjenesteydelser og faciliteter, samt for at forbedre livskvaliteten og den territoriale ligevægt. Dagsordenen for byerne i EU bør derfor ikke begrænses til Europas største byer, men også finde anvendelse på små og mellemstore byer og byområder. I den forbindelse er det positivt, at den kommende EU-formandstrojka bestående af Italien, Letland og Luxembourg vil lægge særlig vægt på EU's små og mellemstore byer og deres rolle i forbindelse med den fælles territoriale udvikling. |
| --- | --- |

8.

I dag bor ca. 68 % af EU's befolkning i byområder (7). Bortset fra de to store metropoler Paris og London er EU en unik polycentrisk struktur af store, mellemstore og små byer. Ca. 200 millioner mennesker bor i byer med op mod 1 00  000 indbyggere, der ofte opfylder en vigtig regional funktion på området tjenesteydelser og faciliteter, samt for at forbedre livskvaliteten og den territoriale ligevægt. Dagsordenen for byerne i EU bør derfor ikke begrænses til Europas største byer, men også finde anvendelse på små og mellemstore byer og byområder. I den forbindelse er det positivt, at den kommende EU-formandstrojka bestående af Italien, Letland og Luxembourg vil lægge særlig vægt på EU's små og mellemstore byer og deres rolle i forbindelse med den fælles territoriale udvikling.

| 9. | For indbyggerne er byen og dens opland i dag mere end blot forvaltningsområdet. Indbyggerne i og uden for byerne færdes i større byområder, hvor de tager på arbejde og til funktionelle områder (i byer eller i udkanten af byer) i et daily urban system. For at kunne tilbyde deres indbyggere gode faciliteter danner bymyndighederne netværk med nabokommuner for at kunne tilrettelægge transport, fysisk planlægning, miljøtiltag og økonomiske foranstaltninger på et passende forvaltningsniveau. I den forbindelse er samarbejdet mellem byområder og deres opland af central betydning. Bynære områder og landdistrikter spiller derfor en vigtig rolle ved at forsyne de nærliggende byer med fødevarer, energi, rekreationsmuligheder og natur samt beskyttelse mod risici som skovbrande og oversvømmelser. Desuden bør man tage i betragtning, at disse bysystemer i visse tilfælde omfatter områder, der ligger i mere end én medlemsstat. Der bør knyttes særlig opmærksomhed til de specifikke problemer i disse grænseoverskridende byområder. |
| --- | --- |

9.

For indbyggerne er byen og dens opland i dag mere end blot forvaltningsområdet. Indbyggerne i og uden for byerne færdes i større byområder, hvor de tager på arbejde og til funktionelle områder (i byer eller i udkanten af byer) i et daily urban system. For at kunne tilbyde deres indbyggere gode faciliteter danner bymyndighederne netværk med nabokommuner for at kunne tilrettelægge transport, fysisk planlægning, miljøtiltag og økonomiske foranstaltninger på et passende forvaltningsniveau. I den forbindelse er samarbejdet mellem byområder og deres opland af central betydning. Bynære områder og landdistrikter spiller derfor en vigtig rolle ved at forsyne de nærliggende byer med fødevarer, energi, rekreationsmuligheder og natur samt beskyttelse mod risici som skovbrande og oversvømmelser. Desuden bør man tage i betragtning, at disse bysystemer i visse tilfælde omfatter områder, der ligger i mere end én medlemsstat. Der bør knyttes særlig opmærksomhed til de specifikke problemer i disse grænseoverskridende byområder.

| 10. | Disse byområder eller funktionelle regioner har behov for en anden styring og en langsigtet vision for at kunne realisere en effektiv koordinering og konkrete resultater, som f.eks. et integreret transportsystem (8). Disse langtidsvisioner, som allerede i nogle medlemslande udarbejdes i samarbejde mellem de lokale og de regionale myndigheder, danner grundlaget for en integreret områdespecifik tilgang, som sikrer den territoriale samhørighed i området og giver mulighed for konkrete og målelige resultater. I perioden 2014-2020 vil integrerede territoriale investeringer i flere medlemsstater gøre det muligt at anvende midler fra forskellige prioriterede akser og programmer og dermed have en stimulerende rolle ved at styrke samhørigheden mellem byer og omkringliggende kommuner i kraft af funktionelle sammenhænge, idet der skabes synergi, og det gøres muligt at finansiere mere ambitiøse projekter, hvilket i sidste ende gør det muligt at tage fat på fælles problemer hinsides de lokale og regionale myndigheders administrative grænser. Udvalget konstaterer, at Kommissionen i sin rapport Morgendagens byer beskriver denne udvikling, og at den erkender, at den i sin politik også på tværs af grænserne må tage bedre højde for funktionelle regioner i form af byområder og storbyer (9). |
| --- | --- |

10.

Disse byområder eller funktionelle regioner har behov for en anden styring og en langsigtet vision for at kunne realisere en effektiv koordinering og konkrete resultater, som f.eks. et integreret transportsystem (8). Disse langtidsvisioner, som allerede i nogle medlemslande udarbejdes i samarbejde mellem de lokale og de regionale myndigheder, danner grundlaget for en integreret områdespecifik tilgang, som sikrer den territoriale samhørighed i området og giver mulighed for konkrete og målelige resultater. I perioden 2014-2020 vil integrerede territoriale investeringer i flere medlemsstater gøre det muligt at anvende midler fra forskellige prioriterede akser og programmer og dermed have en stimulerende rolle ved at styrke samhørigheden mellem byer og omkringliggende kommuner i kraft af funktionelle sammenhænge, idet der skabes synergi, og det gøres muligt at finansiere mere ambitiøse projekter, hvilket i sidste ende gør det muligt at tage fat på fælles problemer hinsides de lokale og regionale myndigheders administrative grænser. Udvalget konstaterer, at Kommissionen i sin rapport Morgendagens byer beskriver denne udvikling, og at den erkender, at den i sin politik også på tværs af grænserne må tage bedre højde for funktionelle regioner i form af byområder og storbyer (9).

| 11. | Ved at agere samlet (»borrowing size«) udnytter byerne de fordele, der er forbundet med et større fællesskab, herunder større innovationskapacitet, bedre sammenhæng mellem uddannelser og arbejdsmarked samt et mindre økologisk fodaftryk, samtidig med at de begrænser ulemperne, som f.eks. forurening, manglende tilgængelighed, social udstødelse og kriminalitet (10). Større er imidlertid ikke altid bedre. Det er lige så vigtigt at sikre, at lokalsamfund er aktivt repræsenteret i den kommunale beslutningstagning, herunder når der drøftes samarbejdstiltag med nabomyndigheder. |
| --- | --- |

11.

Ved at agere samlet (»borrowing size«) udnytter byerne de fordele, der er forbundet med et større fællesskab, herunder større innovationskapacitet, bedre sammenhæng mellem uddannelser og arbejdsmarked samt et mindre økologisk fodaftryk, samtidig med at de begrænser ulemperne, som f.eks. forurening, manglende tilgængelighed, social udstødelse og kriminalitet (10). Større er imidlertid ikke altid bedre. Det er lige så vigtigt at sikre, at lokalsamfund er aktivt repræsenteret i den kommunale beslutningstagning, herunder når der drøftes samarbejdstiltag med nabomyndigheder.

| 12. | Dette ændrer ikke det faktum, at de samfundsmæssige udfordringer især findes i byområder. Mange europæiske politikker har derfor — tilsigtet og utilsigtet — konsekvenser for bypolitikken. Udvalget efterlyser i den forbindelse en mere detaljeret oversigt over alle Kommissionens initiativer med en bymæssig dimension med udgangspunkt i det tematiske dokument, som dannede grundlag for byforummet »CITIES — Morgendagens byer: investering i Europa« i februar 2014 (11). |
| --- | --- |

12.

Dette ændrer ikke det faktum, at de samfundsmæssige udfordringer især findes i byområder. Mange europæiske politikker har derfor — tilsigtet og utilsigtet — konsekvenser for bypolitikken. Udvalget efterlyser i den forbindelse en mere detaljeret oversigt over alle Kommissionens initiativer med en bymæssig dimension med udgangspunkt i det tematiske dokument, som dannede grundlag for byforummet »CITIES — Morgendagens byer: investering i Europa« i februar 2014 (11).

| 13. | Byerne lever op til deres ansvar for at gribe chancer og imødegå dermed forbundne hindringer. Europæiske byer kan i den henseende yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af Europa 2020-strategien. De samfundsmæssige udfordringer, der er beskrevet i Europa 2020-strategien, står også på den politiske dagsorden for byer og regioner. Borgernes interesser er af central betydning i denne sammenhæng. EU's byer står i dag over for en række forskellige udfordringer og problemer. Mens nogle byer som følge af emigration og aldring oplever et faldende indbyggertal og problemer med leveringen af tjenesteydelser, vokser indbyggertallet i andre byer, der dermed oplever et større pres på de offentlige tjenesteydelser og voksende problemer med (ungdoms-)arbejdsløshed, social udstødelse, fattigdom, mangel på boliger til overkommelige priser, trafikal trængsel og forurening. Et udbredt problem, der er blevet forværret af recessionen, er, at misforholdet mellem den stigende efterspørgsel efter lokale tjenesteydelser og de stagnerende eller indskrænkede økonomiske ressourcer er blevet større. Dagsordenen for byer må tage højde for alle disse problemer og udfordringer. |
| --- | --- |

13.

Byerne lever op til deres ansvar for at gribe chancer og imødegå dermed forbundne hindringer. Europæiske byer kan i den henseende yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af Europa 2020-strategien. De samfundsmæssige udfordringer, der er beskrevet i Europa 2020-strategien, står også på den politiske dagsorden for byer og regioner. Borgernes interesser er af central betydning i denne sammenhæng. EU's byer står i dag over for en række forskellige udfordringer og problemer. Mens nogle byer som følge af emigration og aldring oplever et faldende indbyggertal og problemer med leveringen af tjenesteydelser, vokser indbyggertallet i andre byer, der dermed oplever et større pres på de offentlige tjenesteydelser og voksende problemer med (ungdoms-)arbejdsløshed, social udstødelse, fattigdom, mangel på boliger til overkommelige priser, trafikal trængsel og forurening. Et udbredt problem, der er blevet forværret af recessionen, er, at misforholdet mellem den stigende efterspørgsel efter lokale tjenesteydelser og de stagnerende eller indskrænkede økonomiske ressourcer er blevet større. Dagsordenen for byer må tage højde for alle disse problemer og udfordringer.

| 14. | EU's dagsorden for byer bør hæve sig op over den nuværende bymodel, der er fragmenteret, segregeret og ekskluderende, til en ny model, der er sammenhængende, omfattende og inkluderende. Denne nye tilgang indebærer, at der via en integreret tilgang satses på en blanding af mennesker og aktiviteter for at skabe både økonomisk vækst og beskæftigelse, idet der tilstræbes en god balance mellem miljømæssige, økonomiske og sociale hensyn i byudviklingen. |
| --- | --- |

14.

EU's dagsorden for byer bør hæve sig op over den nuværende bymodel, der er fragmenteret, segregeret og ekskluderende, til en ny model, der er sammenhængende, omfattende og inkluderende. Denne nye tilgang indebærer, at der via en integreret tilgang satses på en blanding af mennesker og aktiviteter for at skabe både økonomisk vækst og beskæftigelse, idet der tilstræbes en god balance mellem miljømæssige, økonomiske og sociale hensyn i byudviklingen.

Byen som iscenesætter og platform

| 15. | Forholdet mellem offentlige myndigheder og samfundet ændrer sig grundlæggende. Borgerne bliver stadig mere selvstændige, stiller stadig større krav og er mere selvhjulpne som følge af samfundets digitalisering (nyt medborgerskab). Desuden påtager disse borgere sig i stigende grad et samfundsmæssigt ansvar. Stadig flere virksomheder tilbyder vugge til vugge-produkter, modvirker spild af råstoffer og giver dårligt stillede en chance på arbejdsmarkedet. Byforvaltninger på forskellige niveauer ønsker at arbejde stadigt tættere sammen inden for den såkaldte »quadruple helix« (oprettet på grundlag af triple helix-modellen), hvor myndigheder, erhvervsliv, videninstitutioner og civilsamfundsorganisationer samarbejder om at imødegå samfundsrelaterede udfordringer. De lokale myndigheder spiller i den forbindelse ofte en iscenesætterrolle og tilbyder som »launching customer« eller iscenesætter en platform, hvor de andre partnere kan fremsætte løsningsforslag. I den henseende fungerer byen som et sted, et levende laboratorium, hvor de projekter, der er bedst egnede til de lokale forhold, gennemføres i samarbejde med partnere. Byer, som er hjemsted for universiteter og højere uddannelsesinstitutioner, spiller en særlig rolle i forbindelse med fremme af iværksætteri og samspillet mellem tekniske muligheder og samfundsmæssige udfordringer. Byområder er derfor blevet de vigtigste forsøgsområder for de europæiske politikker. |
| --- | --- |

15.

Forholdet mellem offentlige myndigheder og samfundet ændrer sig grundlæggende. Borgerne bliver stadig mere selvstændige, stiller stadig større krav og er mere selvhjulpne som følge af samfundets digitalisering (nyt medborgerskab). Desuden påtager disse borgere sig i stigende grad et samfundsmæssigt ansvar. Stadig flere virksomheder tilbyder vugge til vugge-produkter, modvirker spild af råstoffer og giver dårligt stillede en chance på arbejdsmarkedet. Byforvaltninger på forskellige niveauer ønsker at arbejde stadigt tættere sammen inden for den såkaldte »quadruple helix« (oprettet på grundlag af triple helix-modellen), hvor myndigheder, erhvervsliv, videninstitutioner og civilsamfundsorganisationer samarbejder om at imødegå samfundsrelaterede udfordringer. De lokale myndigheder spiller i den forbindelse ofte en iscenesætterrolle og tilbyder som »launching customer« eller iscenesætter en platform, hvor de andre partnere kan fremsætte løsningsforslag. I den henseende fungerer byen som et sted, et levende laboratorium, hvor de projekter, der er bedst egnede til de lokale forhold, gennemføres i samarbejde med partnere. Byer, som er hjemsted for universiteter og højere uddannelsesinstitutioner, spiller en særlig rolle i forbindelse med fremme af iværksætteri og samspillet mellem tekniske muligheder og samfundsmæssige udfordringer. Byområder er derfor blevet de vigtigste forsøgsområder for de europæiske politikker.

| 16. | Som en del af samfundet ser myndighederne det som deres ansvar at sætte store samfundspolitiske udfordringer som den økonomiske krise, demografiske forandringer og klimaproblematikken på dagsordenen. Klassiske former for styring, organisation og økonomi kan ikke længere løse disse problemer. På grund af udfordringernes omfang, strammere budgetter og sagernes kompleksitet kan myndighederne ikke længere selv varetage alle opgaver. |
| --- | --- |

16.

Som en del af samfundet ser myndighederne det som deres ansvar at sætte store samfundspolitiske udfordringer som den økonomiske krise, demografiske forandringer og klimaproblematikken på dagsordenen. Klassiske former for styring, organisation og økonomi kan ikke længere løse disse problemer. På grund af udfordringernes omfang, strammere budgetter og sagernes kompleksitet kan myndighederne ikke længere selv varetage alle opgaver.

| 17. | I et stadig mere deltagelsesbaseret samfund er de lokale myndigheder nødt til i deres beslutningsproces at skabe plads til initiativer, som er fælles for eller iværksat i fællesskab af borgere, virksomheder og sociale institutioner på by- eller bydelsniveau. Dermed er det ikke kun bymyndighederne, der tager ansvar for byens organisation. Udfordringen består i at give alle borgere, navnlig unge og indvandrere, mulighed for at deltage i det nye samfund og undgå en opsplitning. Byen som en drivkraft for social integration, der giver indbyggerne mulighed for hjælp til selvhjælp, udgør to af den modernes bys vigtigste funktioner. |
| --- | --- |

17.

I et stadig mere deltagelsesbaseret samfund er de lokale myndigheder nødt til i deres beslutningsproces at skabe plads til initiativer, som er fælles for eller iværksat i fællesskab af borgere, virksomheder og sociale institutioner på by- eller bydelsniveau. Dermed er det ikke kun bymyndighederne, der tager ansvar for byens organisation. Udfordringen består i at give alle borgere, navnlig unge og indvandrere, mulighed for at deltage i det nye samfund og undgå en opsplitning. Byen som en drivkraft for social integration, der giver indbyggerne mulighed for hjælp til selvhjælp, udgør to af den modernes bys vigtigste funktioner.

| 18. | Lokale initiativer sørger for, at der i de enkelte byer eller byområder iværksættes stadig flere skræddersyede aktiviteter. På den måde opstår der på europæisk plan en bred vifte af strategier. Europæisk politik og lovgivning skal tage højde for de nye forhold på lokalt niveau og den brede vifte af strategier til imødegåelse af samfundsmæssige udfordringer, der er forbundet hermed, og der bør gøres et forsøg på at indsamle ny bedste praksis og muliggøre udveksling heraf i hele EU. |
| --- | --- |

18.

Lokale initiativer sørger for, at der i de enkelte byer eller byområder iværksættes stadig flere skræddersyede aktiviteter. På den måde opstår der på europæisk plan en bred vifte af strategier. Europæisk politik og lovgivning skal tage højde for de nye forhold på lokalt niveau og den brede vifte af strategier til imødegåelse af samfundsmæssige udfordringer, der er forbundet hermed, og der bør gøres et forsøg på at indsamle ny bedste praksis og muliggøre udveksling heraf i hele EU.

| 19. | Hidtil har EU arbejdet med generisk lovgivning og ens tidsfrister for realiseringen af de politiske mål. Hvad politikudformning angår, må EU i højere grad tage hensyn til mulighederne for at gennemføre initiativerne på lokalt og (sub)regionalt niveau og være åben over for input fra de decentrale myndigheder i udarbejdelsen af konsekvensanalyser og ved udformningen af ny politik (bundstyret strategi). Under hensyntagen til nærheds- og proportionalitetsprincippet bør hver enkelt konsekvensanalyse af nye forslag omfatte en kritisk vurdering af de byrelaterede følgevirkninger. Kun på den måde kan gennemførligheden af europæisk politik og lovgivning på lokalt plan evalueres og sikres på forhånd. |
| --- | --- |

19.

Hidtil har EU arbejdet med generisk lovgivning og ens tidsfrister for realiseringen af de politiske mål. Hvad politikudformning angår, må EU i højere grad tage hensyn til mulighederne for at gennemføre initiativerne på lokalt og (sub)regionalt niveau og være åben over for input fra de decentrale myndigheder i udarbejdelsen af konsekvensanalyser og ved udformningen af ny politik (bundstyret strategi). Under hensyntagen til nærheds- og proportionalitetsprincippet bør hver enkelt konsekvensanalyse af nye forslag omfatte en kritisk vurdering af de byrelaterede følgevirkninger. Kun på den måde kan gennemførligheden af europæisk politik og lovgivning på lokalt plan evalueres og sikres på forhånd.

Mod en integreret dagsorden for byerne i EU

| 20. | For at sikre en strukturel forankring på EU-plan af debatten om den bymæssige dimension foreslår udvalget, at byforummet, som i år finder sted den 17.—18. februar 2014, fremover afholdes hvert andet år. Udvalget opfordrer endvidere Kommissionen til inden for sin egen organisation at udpege en repræsentant for bypolitik, der sammen med Kommissionens tværtjenestelige gruppe om bypolitik skal have til opgave at evaluere alle forslag og initiativer ud fra et bymæssigt perspektiv og bane vejen for en integreret politisk strategi. Denne gruppe bør også have til opgave at koordinere byernes bidrag til udformningen af nye EU-politikker, der berører byområder. Regionsudvalget kunne inden for sin egen organisation udpege en bypolitisk repræsentant for at vurdere forslagenes bymæssige dimension. |
| --- | --- |

20.

For at sikre en strukturel forankring på EU-plan af debatten om den bymæssige dimension foreslår udvalget, at byforummet, som i år finder sted den 17.—18. februar 2014, fremover afholdes hvert andet år. Udvalget opfordrer endvidere Kommissionen til inden for sin egen organisation at udpege en repræsentant for bypolitik, der sammen med Kommissionens tværtjenestelige gruppe om bypolitik skal have til opgave at evaluere alle forslag og initiativer ud fra et bymæssigt perspektiv og bane vejen for en integreret politisk strategi. Denne gruppe bør også have til opgave at koordinere byernes bidrag til udformningen af nye EU-politikker, der berører byområder. Regionsudvalget kunne inden for sin egen organisation udpege en bypolitisk repræsentant for at vurdere forslagenes bymæssige dimension.

| 21. | Udvalget støtter nedsættelsen af en arbejdsgruppe af medlemsstater, der skal udarbejde en vision for europæiske byer med fokus på byernes stilling i Europa 2020-strategien, og fremlægge den i 2016. Det opfordrer medlemsstaterne til at indgå i et tæt samarbejde herom med Regionsudvalget og sammenslutningerne af lokale myndigheder. Denne fælles vision kan danne et vigtigt grundlag for videreudviklingen af dagsordenen for byerne på europæisk plan, men også på nationalt, regionalt og lokalt plan. |
| --- | --- |

21.

Udvalget støtter nedsættelsen af en arbejdsgruppe af medlemsstater, der skal udarbejde en vision for europæiske byer med fokus på byernes stilling i Europa 2020-strategien, og fremlægge den i 2016. Det opfordrer medlemsstaterne til at indgå i et tæt samarbejde herom med Regionsudvalget og sammenslutningerne af lokale myndigheder. Denne fælles vision kan danne et vigtigt grundlag for videreudviklingen af dagsordenen for byerne på europæisk plan, men også på nationalt, regionalt og lokalt plan.

| 22. | Regionsudvalget gentager sin opfordring til Kommissionen om at udarbejde en hvidbog om en integreret dagsorden for byerne (12) inden offentliggørelsen af efterfølgeren til Europa 2020-strategien og EU-budgettet efter 2020. Formålet med hvidbogen bør være at sikre en mere integreret dagsorden for EU-politikker og -lovgivning, der påvirker byer og byområder, inddrage byerne og lokale og regionale myndigheder tættere i politikudformningen og tillige fremsætte anbefalinger om, hvilke elementer i de europæiske støtteprogrammer, der kan fremme byernes udvikling. Indførelse af nye styreformer er grundlæggende herfor. Hvidbogen bør munde ud i en reel horisontal forankring af bydimensionen i EU's beslutningsproces (urban mainstreaming) og ikke i nogen specifik EU-strategi eller noget specifikt EU-program. Hvidbogen skal udarbejdes af den tiltrædende Kommission i tæt samarbejde med byerne for dermed at fremhæve behovet for nye styreformer for bypolitikken på EU-niveau. |
| --- | --- |

22.

Regionsudvalget gentager sin opfordring til Kommissionen om at udarbejde en hvidbog om en integreret dagsorden for byerne (12) inden offentliggørelsen af efterfølgeren til Europa 2020-strategien og EU-budgettet efter 2020. Formålet med hvidbogen bør være at sikre en mere integreret dagsorden for EU-politikker og -lovgivning, der påvirker byer og byområder, inddrage byerne og lokale og regionale myndigheder tættere i politikudformningen og tillige fremsætte anbefalinger om, hvilke elementer i de europæiske støtteprogrammer, der kan fremme byernes udvikling. Indførelse af nye styreformer er grundlæggende herfor. Hvidbogen bør munde ud i en reel horisontal forankring af bydimensionen i EU's beslutningsproces (urban mainstreaming) og ikke i nogen specifik EU-strategi eller noget specifikt EU-program. Hvidbogen skal udarbejdes af den tiltrædende Kommission i tæt samarbejde med byerne for dermed at fremhæve behovet for nye styreformer for bypolitikken på EU-niveau.

| 23. | Hvidbogen skal omfatte følgende elementer: |
| --- | --- |

23.

Hvidbogen skal omfatte følgende elementer:

a)   En ny metode for en mere integreret dagsorden for politikudformningen

| 24. | Regionsudvalget fastslår, at en stor del af Europas internationale konkurrenceevne afhænger af levende og dynamiske byer. EU's politikker og lovgivning kan være med til at skabe de rette forudsætninger herfor. Gennemførelsen af ca. 70 % af den europæiske politik og lovgivning på lokalt og regionalt niveau kræver en overordnet sammenhæng. Udvalget konstaterer imidlertid, at regler på EU-niveau til tider har den modsatte virkning. Et godt eksempel findes i udvalgets udtalelse »Revisionen af EU's politik for luftkvalitet og emissioner« (13), hvor det påpeges, at det med hensyn til tilgangen til en forbedring af luftkvaliteten er vigtigt, at ambitionsniveauerne i forskellige EU-miljødirektiver afstemmes efter hinanden, samt at tidshorisonterne for gennemførelsen er de samme, hvis de ønskede resultater skal nås. |
| --- | --- |

24.

Regionsudvalget fastslår, at en stor del af Europas internationale konkurrenceevne afhænger af levende og dynamiske byer. EU's politikker og lovgivning kan være med til at skabe de rette forudsætninger herfor. Gennemførelsen af ca. 70 % af den europæiske politik og lovgivning på lokalt og regionalt niveau kræver en overordnet sammenhæng. Udvalget konstaterer imidlertid, at regler på EU-niveau til tider har den modsatte virkning. Et godt eksempel findes i udvalgets udtalelse »Revisionen af EU's politik for luftkvalitet og emissioner« (13), hvor det påpeges, at det med hensyn til tilgangen til en forbedring af luftkvaliteten er vigtigt, at ambitionsniveauerne i forskellige EU-miljødirektiver afstemmes efter hinanden, samt at tidshorisonterne for gennemførelsen er de samme, hvis de ønskede resultater skal nås.

| 25. | Det kan føre til vanskeligheder, hvis en EU-politik baseret på forureningsforebyggelse ved kilden er behæftet med mangler. Nogle byer kan således ikke overholde de ønskede standarder, men byerne løber alligevel en risiko for, at de ansvarlige medlemsstater, via national lovgivning, pålægger dem at betale EU's bøder for overtrædelse af europæiske standarder. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til at udvikle en metodik til fremme af en mere integreret politikudformning med det formål at skabe en sammenhængende politik og lovgivning med udgangspunkt i mere solide og deltagelsesbaserede territoriale konsekvensanalyser, der inddrager de lokale og regionale myndigheder, således at EU kan skabe de rette forudsætninger for byer og byområders gennemførelse af de europæiske politikker. |
| --- | --- |

25.

Det kan føre til vanskeligheder, hvis en EU-politik baseret på forureningsforebyggelse ved kilden er behæftet med mangler. Nogle byer kan således ikke overholde de ønskede standarder, men byerne løber alligevel en risiko for, at de ansvarlige medlemsstater, via national lovgivning, pålægger dem at betale EU's bøder for overtrædelse af europæiske standarder. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til at udvikle en metodik til fremme af en mere integreret politikudformning med det formål at skabe en sammenhængende politik og lovgivning med udgangspunkt i mere solide og deltagelsesbaserede territoriale konsekvensanalyser, der inddrager de lokale og regionale myndigheder, således at EU kan skabe de rette forudsætninger for byer og byområders gennemførelse af de europæiske politikker.

| 26. | For at muliggøre en reelt integreret tilgang opfordrer udvalget til, at hvidbogen tydeligt definerer, hvad der forstås ved integreret bæredygtig byudvikling, og opstiller klarere mål for EU på dette område. Det drejer sig her om horisontale mål, som skal realiseres gennem de forskellige politikområder. |
| --- | --- |

26.

For at muliggøre en reelt integreret tilgang opfordrer udvalget til, at hvidbogen tydeligt definerer, hvad der forstås ved integreret bæredygtig byudvikling, og opstiller klarere mål for EU på dette område. Det drejer sig her om horisontale mål, som skal realiseres gennem de forskellige politikområder.

| 27. | Den integrerede tilgang til bypolitikken forudsætter, at man tager politikken for fysisk planlægning i betragtning, for så vidt som byområderne går ud over kommuneniveauet. |
| --- | --- |

27.

Den integrerede tilgang til bypolitikken forudsætter, at man tager politikken for fysisk planlægning i betragtning, for så vidt som byområderne går ud over kommuneniveauet.

| 28. | I den forbindelse gentager Regionsudvalget sit synspunkt vedrørende brugen af instrumentet territoriale konsekvensanalyser som vejviser i indsatsen for at styrke den integrerede tilgang til de politikker, der skal styrke den territoriale sammenhæng (14). Udvalget definerer territorial samhørighed som et tredimensionelt begreb: en afbalanceret territorial udvikling, territorial integration og territorial styring. Udvalget beklager, at Kommissionen begrænser de territoriale konsekvensanalyser til det første af disse tre områder, selvom det især er den anden dimension, der fremmer en overordnet tilgang til politik og lovgivning. Den forestående revision af Kommissionens egne retningslinjer for konsekvensanalyser frembyder en unik lejlighed til netop at integrere byaspektet i Kommissionens interne processer for politikudvikling. |
| --- | --- |

28.

I den forbindelse gentager Regionsudvalget sit synspunkt vedrørende brugen af instrumentet territoriale konsekvensanalyser som vejviser i indsatsen for at styrke den integrerede tilgang til de politikker, der skal styrke den territoriale sammenhæng (14). Udvalget definerer territorial samhørighed som et tredimensionelt begreb: en afbalanceret territorial udvikling, territorial integration og territorial styring. Udvalget beklager, at Kommissionen begrænser de territoriale konsekvensanalyser til det første af disse tre områder, selvom det især er den anden dimension, der fremmer en overordnet tilgang til politik og lovgivning. Den forestående revision af Kommissionens egne retningslinjer for konsekvensanalyser frembyder en unik lejlighed til netop at integrere byaspektet i Kommissionens interne processer for politikudvikling.

| 29. | Regionsudvalget mener endvidere, at hvidbogen om en integreret bypolitik bør komme ind på spørgsmålet om genetablering af nedslidte byområder, byrehabilitering og -renovering samt energieffektivitet i forbindelse med byggeri. |
| --- | --- |

29.

Regionsudvalget mener endvidere, at hvidbogen om en integreret bypolitik bør komme ind på spørgsmålet om genetablering af nedslidte byområder, byrehabilitering og -renovering samt energieffektivitet i forbindelse med byggeri.

| 30. | Et godt eksempel på en mere integreret dagsorden på EU-niveau er det europæiske innovationspartnerskab »Intelligente byer og samfund«. Dette innovationspartnerskab er oprettet med det formål at realisere innovationer for byer ved hjælp af offentlige/private initiativer på indbyrdes forbundne områder som mobilitet i byerne, energieffektivitet samt informations- og kommunikationsteknologier. Det europæiske innovationspartnerskab skaber mulighed for at omsætte EU's makroøkonomiske politik til praksis i byerne. I den henseende er det vigtigt, at byerne får råderum til at opstille en dagsorden og opfylde rollen som styrende kraft, således at de kan leve op til rollen som iscenesætter. |
| --- | --- |

30.

Et godt eksempel på en mere integreret dagsorden på EU-niveau er det europæiske innovationspartnerskab »Intelligente byer og samfund«. Dette innovationspartnerskab er oprettet med det formål at realisere innovationer for byer ved hjælp af offentlige/private initiativer på indbyrdes forbundne områder som mobilitet i byerne, energieffektivitet samt informations- og kommunikationsteknologier. Det europæiske innovationspartnerskab skaber mulighed for at omsætte EU's makroøkonomiske politik til praksis i byerne. I den henseende er det vigtigt, at byerne får råderum til at opstille en dagsorden og opfylde rollen som styrende kraft, således at de kan leve op til rollen som iscenesætter.

b)   En bydimension i de europæiske fonde

| 31. | Gode eksempler som det europæiske innovationspartnerskab »Intelligente byer og samfund« står i skarp kontrast til byernes inddragelse i strukturfondsprogrammerne 2007-2013. I den nye programmeringsperiode 2014-2020 fokuseres der gennem en række initiativer i særlig grad på den bymæssige dimension i samhørighedspolitikken (forpligtelse til at afsætte 5 % af EFRU-budgettet til byudvikling, oprettelse af et EU-netværk for byudvikling samt midler til innovative foranstaltninger på området bæredygtig byudvikling). Kravet om en øget koncentration kan imidlertid medføre, at en bys udvikling ikke betragtes ud fra et helhedsperspektiv. Der er behov for en bedre koordinering internt i Kommissionen med det formål at fremme en større forståelse for sektorpolitikker (miljø, energiinfrastruktur, mobilitet) under den bymæssige dimension hos alle Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

31.

Gode eksempler som det europæiske innovationspartnerskab »Intelligente byer og samfund« står i skarp kontrast til byernes inddragelse i strukturfondsprogrammerne 2007-2013. I den nye programmeringsperiode 2014-2020 fokuseres der gennem en række initiativer i særlig grad på den bymæssige dimension i samhørighedspolitikken (forpligtelse til at afsætte 5 % af EFRU-budgettet til byudvikling, oprettelse af et EU-netværk for byudvikling samt midler til innovative foranstaltninger på området bæredygtig byudvikling). Kravet om en øget koncentration kan imidlertid medføre, at en bys udvikling ikke betragtes ud fra et helhedsperspektiv. Der er behov for en bedre koordinering internt i Kommissionen med det formål at fremme en større forståelse for sektorpolitikker (miljø, energiinfrastruktur, mobilitet) under den bymæssige dimension hos alle Kommissionens tjenestegrene.

| 32. | Regionsudvalget bekræfter sin støtte til Kommissionens fokus på en integreret byudvikling i den nye samhørighedspolitik (15). Udvalget er i den forbindelse også tilfreds med styrkelsen af partnerskabsprincippet i den nye samhørighedspakke og offentliggørelsen af EU's adfærdskodeks for partnerskab. Regionsudvalget vil imidlertid holde et vågent øje med den praktiske gennemførelse af Kommissionens forslag i forbindelse med gennemførelsen af de nye operationelle programmer under EFRU og ESF, navnlig hvad angår den måde, hvorpå byer inddrages i forvaltningen og styringen af programmerne. |
| --- | --- |

32.

Regionsudvalget bekræfter sin støtte til Kommissionens fokus på en integreret byudvikling i den nye samhørighedspolitik (15). Udvalget er i den forbindelse også tilfreds med styrkelsen af partnerskabsprincippet i den nye samhørighedspakke og offentliggørelsen af EU's adfærdskodeks for partnerskab. Regionsudvalget vil imidlertid holde et vågent øje med den praktiske gennemførelse af Kommissionens forslag i forbindelse med gennemførelsen af de nye operationelle programmer under EFRU og ESF, navnlig hvad angår den måde, hvorpå byer inddrages i forvaltningen og styringen af programmerne.

| 33. | Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at samarbejde med udvalget om at overvåge byernes inddragelse i de nye strukturfondsprogrammer og styrke denne, hvor det er muligt. De indsamlede erfaringer kan resultere i vigtige politiske anbefalinger til udviklingen af samhørighedspolitikken efter 2020 og andre europæiske programmer, der kan fremme realiseringen af europæiske mål på lokalt niveau. |
| --- | --- |

33.

Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at samarbejde med udvalget om at overvåge byernes inddragelse i de nye strukturfondsprogrammer og styrke denne, hvor det er muligt. De indsamlede erfaringer kan resultere i vigtige politiske anbefalinger til udviklingen af samhørighedspolitikken efter 2020 og andre europæiske programmer, der kan fremme realiseringen af europæiske mål på lokalt niveau.

| 34. | Byer deltager også i andre EU-støtteprogrammer, herunder Life, Horisont 2020, Intelligent Energi i Europa, m.fl., selvom disse programmer ikke har bymæssige spørgsmål og synergier med programmer under ESI som tematiske fokusområder. En særlig hensyntagen til synergieffekterne mellem EU's støtteprogrammer ville have positive følgevirkninger i byerne. |
| --- | --- |

34.

Byer deltager også i andre EU-støtteprogrammer, herunder Life, Horisont 2020, Intelligent Energi i Europa, m.fl., selvom disse programmer ikke har bymæssige spørgsmål og synergier med programmer under ESI som tematiske fokusområder. En særlig hensyntagen til synergieffekterne mellem EU's støtteprogrammer ville have positive følgevirkninger i byerne.

c)   En platform for udveksling af god praksis

| 35. | Med indførelsen af netværk af lokale myndigheder på europæisk niveau imødekommer Kommissionen behovet for, at byer kan udveksle eksempler på god praksis inden for forskellige temaområder. Også Urbact-programmet for territorialt samarbejde, EU-programmet for en bæredygtig udvikling i byerne, tager højde for dette behov. Desuden fremmer konkurrenceprogrammet »Europa for Borgerne« tematisk netværksdannelse blandt kommunerne vedrørende emner af fælles interesse som et vigtigt middel til at lette udveksling af god praksis. Ud over de programmer, som samfinansieres af strukturfondene og EU's konkurrenceprogrammer, findes der også andre programmer for vidensudveksling mellem byer (f.eks. Civitas, borgmesteraftalen, Mayors Adapt, intelligente byer og samfund, referencerammen for bæredygtige byer, ManagEnergy). Udvalget konstaterer, at der iværksættes stadig flere og stadig mere forskelligartede initiativer til udveksling af viden og erfaringer. For at opnå en mere integreret tilgang opfordrer udvalget Kommissionen til at konsolidere EU's forskellige støtteprogrammer og støttenetværk, så lokalområderne får bedre mulighed for at forstå og udnytte dem mere effektivt, end det er tilfældet i dag. |
| --- | --- |

35.

Med indførelsen af netværk af lokale myndigheder på europæisk niveau imødekommer Kommissionen behovet for, at byer kan udveksle eksempler på god praksis inden for forskellige temaområder. Også Urbact-programmet for territorialt samarbejde, EU-programmet for en bæredygtig udvikling i byerne, tager højde for dette behov. Desuden fremmer konkurrenceprogrammet »Europa for Borgerne« tematisk netværksdannelse blandt kommunerne vedrørende emner af fælles interesse som et vigtigt middel til at lette udveksling af god praksis. Ud over de programmer, som samfinansieres af strukturfondene og EU's konkurrenceprogrammer, findes der også andre programmer for vidensudveksling mellem byer (f.eks. Civitas, borgmesteraftalen, Mayors Adapt, intelligente byer og samfund, referencerammen for bæredygtige byer, ManagEnergy). Udvalget konstaterer, at der iværksættes stadig flere og stadig mere forskelligartede initiativer til udveksling af viden og erfaringer. For at opnå en mere integreret tilgang opfordrer udvalget Kommissionen til at konsolidere EU's forskellige støtteprogrammer og støttenetværk, så lokalområderne får bedre mulighed for at forstå og udnytte dem mere effektivt, end det er tilfældet i dag.

| 36. | Udveksling af viden og benchmarking af bypolitikken kræver, at der er adgang til fyldestgørende data, om muligt på NUTS 3-niveau (funktionelle regioner), hvis der skal foretages en bedre vurdering af byer og byområder end det er muligt at give alene ved hjælp af BNP-indikatoren. Et centralt problem i den forbindelse er, at Eurostats NUTS-områder ikke afspejler de faktiske forhold i byer og kommuner. Med dette for øje bør Eurostat indsamle mere detaljerede oplysninger på lokalt niveau, og oversigter som Urban Audit bør videreudvikles, ligesom der bør fastsættes homogene kriterier for afgrænsning af storbyområder. Endvidere bør der skabes konkrete instrumenter, som skal måle, hvilke fremskridt der er sket for en integreret dagsorden for byerne i EU, og hvilken indvirkning den har haft. I den forbindelse opfordrer udvalget Kommissionen til at udvikle et nyt overvågningsinstrument til fastlæggelse af EU's dagsorden for byerne. |
| --- | --- |

36.

Udveksling af viden og benchmarking af bypolitikken kræver, at der er adgang til fyldestgørende data, om muligt på NUTS 3-niveau (funktionelle regioner), hvis der skal foretages en bedre vurdering af byer og byområder end det er muligt at give alene ved hjælp af BNP-indikatoren. Et centralt problem i den forbindelse er, at Eurostats NUTS-områder ikke afspejler de faktiske forhold i byer og kommuner. Med dette for øje bør Eurostat indsamle mere detaljerede oplysninger på lokalt niveau, og oversigter som Urban Audit bør videreudvikles, ligesom der bør fastsættes homogene kriterier for afgrænsning af storbyområder. Endvidere bør der skabes konkrete instrumenter, som skal måle, hvilke fremskridt der er sket for en integreret dagsorden for byerne i EU, og hvilken indvirkning den har haft. I den forbindelse opfordrer udvalget Kommissionen til at udvikle et nyt overvågningsinstrument til fastlæggelse af EU's dagsorden for byerne.

d)   Nye styreformer

| 37. | Det er på tide at indføre nye styreformer, hvor byernes inddragelse (f.eks. gennem Regionsudvalget, bynetværker som Eurocities eller borgmesteraftalen) i den overordnede europæiske beslutningsproces fremskyndes og styrkes. Gennem en bedre inddragelse af byerne og lokale og regionale myndigheder i alle faser af den politiske proces forbedres EU's evne til at tage højde for de forandringer, som byerne gennemgår i øjeblikket. De konsekvenser, som politiske initiativer og lovgivning har for byerne, kan på den måde bedre vurderes, og risikoen for, at EU-politikker bliver usammenhængende eller simpelthen ikke afspejler virkeligheden afbødes. Ifølge artikel 5 i den generelle forordning (EU) nr. 1303/2013 om EU's strukturfonde bør flerniveaustyring karakterisere hele forløbet fra forberedelse til gennemførelse af programmer for EU's samhørighedspolitik. |
| --- | --- |

37.

Det er på tide at indføre nye styreformer, hvor byernes inddragelse (f.eks. gennem Regionsudvalget, bynetværker som Eurocities eller borgmesteraftalen) i den overordnede europæiske beslutningsproces fremskyndes og styrkes. Gennem en bedre inddragelse af byerne og lokale og regionale myndigheder i alle faser af den politiske proces forbedres EU's evne til at tage højde for de forandringer, som byerne gennemgår i øjeblikket. De konsekvenser, som politiske initiativer og lovgivning har for byerne, kan på den måde bedre vurderes, og risikoen for, at EU-politikker bliver usammenhængende eller simpelthen ikke afspejler virkeligheden afbødes. Ifølge artikel 5 i den generelle forordning (EU) nr. 1303/2013 om EU's strukturfonde bør flerniveaustyring karakterisere hele forløbet fra forberedelse til gennemførelse af programmer for EU's samhørighedspolitik.

| 38. | Princippet om flerniveaustyring har stor betydning, men dette princip bør tilpasses det nye forhold mellem myndigheder og samfund. Dette bør kombineres med, at byerne og lokale og regionale myndigheder kommer til at spille en større rolle i EU's politiske beslutningsproces. De europæiske kommuners undertegnelse af charteret for forvaltning på flere myndighedsniveauer i Europa vil i den forbindelse bidrage til samarbejde mellem forskellige forvaltningsniveauer (lokalt, regionalt, nationalt og europæisk) om at udforme effektive offentlige politikker ved at gennemføre en række principper såsom deltagelse, samarbejde, åbenhed, universalitet og kontinuitet, der udgør nødvendige forudsætninger for at sikre, at disse politikker får succes til gavn for borgerne. |
| --- | --- |

38.

Princippet om flerniveaustyring har stor betydning, men dette princip bør tilpasses det nye forhold mellem myndigheder og samfund. Dette bør kombineres med, at byerne og lokale og regionale myndigheder kommer til at spille en større rolle i EU's politiske beslutningsproces. De europæiske kommuners undertegnelse af charteret for forvaltning på flere myndighedsniveauer i Europa vil i den forbindelse bidrage til samarbejde mellem forskellige forvaltningsniveauer (lokalt, regionalt, nationalt og europæisk) om at udforme effektive offentlige politikker ved at gennemføre en række principper såsom deltagelse, samarbejde, åbenhed, universalitet og kontinuitet, der udgør nødvendige forudsætninger for at sikre, at disse politikker får succes til gavn for borgerne.

| 39. | Byernes og lokale og regionale myndigheders repræsentanter bør på struktureret vis inddrages i politikudformningen af Kommissionens tjenestegrene (f.eks. gennem deltagelse i ekspertgrupper), således at man på grundlag af praktiske erfaringer og konkrete data kan tage bedre højde for den bymæssige dimension i europæisk politik. Aftaler om dette aspekt kan indgå i den nye interinstitutionelle aftale mellem den nye Kommission og Regionsudvalget. |
| --- | --- |

39.

Byernes og lokale og regionale myndigheders repræsentanter bør på struktureret vis inddrages i politikudformningen af Kommissionens tjenestegrene (f.eks. gennem deltagelse i ekspertgrupper), således at man på grundlag af praktiske erfaringer og konkrete data kan tage bedre højde for den bymæssige dimension i europæisk politik. Aftaler om dette aspekt kan indgå i den nye interinstitutionelle aftale mellem den nye Kommission og Regionsudvalget.

Regionsudvalget og dagsordenen for byerne

| 40. | For udvalget selv er EU-politikkens bymæssige dimension og udviklingen af en dagsorden for byerne i EU af stor betydning. I den forbindelse erklærer udvalget som talerør for de lokale og regionale myndigheder i EU, at den nøje vil følge udarbejdelsen af hvidbogen og fortsat vil føre en intern og ekstern debat om dagsordenen for byerne. Nærværende udtalelse er udvalgets første bidrag på vejen mod en reelt integreret dagsorden for byerne i EU. |
| --- | --- |

40.

For udvalget selv er EU-politikkens bymæssige dimension og udviklingen af en dagsorden for byerne i EU af stor betydning. I den forbindelse erklærer udvalget som talerør for de lokale og regionale myndigheder i EU, at den nøje vil følge udarbejdelsen af hvidbogen og fortsat vil føre en intern og ekstern debat om dagsordenen for byerne. Nærværende udtalelse er udvalgets første bidrag på vejen mod en reelt integreret dagsorden for byerne i EU.

Bruxelles, den 25. juni 2014

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Kommissionen: Morgendagens byer. Udfordringer, visioner, løsninger (oktober 2011).

1

(2)  Europa-Parlamentets betænkning af 23. juni 2011 om en dagsorden for byerne i EU og dens fremtid i samhørighedspolitikken (2010/2158(INI)).

2

(3)  Hans Verdonk, »Urban policies in Europe«, i: Leo van den Berg, Luis Carvalho en Jan van der Meer, »Cities as Engines of Sustainable Competitiveness: Looking Back at Two Decades of Urban Policies«, Rotterdam, 2014.

3

(4)  COM(1997) 197 final.

4

(5)  COR-2013-07987.

5

(6)  COR-2014-00090.

6

(7)  Eurostat: City Statistics — Urban Audit, Luxemburg 2013.

7

(8)  CdR 2994/2013.

8

(9)  Kommissionen: Morgendagens byer. Udfordringer, visioner, løsninger (oktober 2011).

9

(10)  European Metropolitan Network Institute (EMI): A strategic knowledge and research agenda on polycentric metropolitan areas (Haag, 2012).

10

(11)  Europa-Kommissionen: Issue paper for discussion in the forum »CITIES — Cities of tomorrow: Investing in Europe«, Bruxelles, den 17.—18. februar 2014. Se endvidere på GD REGIO's websted den samlede oversigt over alle EU-finansierede programmer og initiativer på det bymæssige område: http://ec.europa.eu/regional_policy/urban/portal/index_en.cfm?smenu_mapping_id=10.

11

(12)  CdR RESOL-V-009.

12

(13)  CdR 329/2011 fin.

13

(14)  CdR 29/2013 fin.

14

(15)  CdR 5/2012 fin.

15

---

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/18

---

Regionsudvalgets udtalelse — Bytrafikpakke

2014/C 271/04

| Ordfører | : | Albert Bore (UK/PSE), Medlem af Birmingham City Council |
| --- | --- | --- |
| Basisdokumenter | : | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En fælles indsats for konkurrencedygtig og ressourceeffektiv bytrafik — COM(2013) 913 final.
  A call to action on urban logistics — SWD(2013) 524 final
  Targeted action on urban road safety — SWD(2013) 525 final
  A call for smarter urban vehicle access regulations — SWD(2013) 526 final
  Mobilising Intelligent Transport Systems for EU cities — SWD(2013) 527 final |

Ordfører

:

Albert Bore (UK/PSE), Medlem af Birmingham City Council

Basisdokumenter

:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En fælles indsats for konkurrencedygtig og ressourceeffektiv bytrafik — COM(2013) 913 final.

A call to action on urban logistics — SWD(2013) 524 final

Targeted action on urban road safety — SWD(2013) 525 final

A call for smarter urban vehicle access regulations — SWD(2013) 526 final

Mobilising Intelligent Transport Systems for EU cities — SWD(2013) 527 final

I.   GENERELLE BEMÆRKNINGER

| 1. | Bæredygtige transportsystemer i byområder resulterer i en bedre livskvalitet for borgerne og er vigtige for den økonomiske konkurrenceevne i byerne, regionerne og EU som helhed. 70 % af de europæiske borgere bor i byer, som er vigtige økonomiske centre, der står for over 80 % af EU's BNP. |
| --- | --- |

1.

Bæredygtige transportsystemer i byområder resulterer i en bedre livskvalitet for borgerne og er vigtige for den økonomiske konkurrenceevne i byerne, regionerne og EU som helhed. 70 % af de europæiske borgere bor i byer, som er vigtige økonomiske centre, der står for over 80 % af EU's BNP.

| 2. | Mobilitet og transport i byområder hører under de lokale og regionale myndigheders kompetence. De er ansvarlige for at udforme og gennemføre transportpolitikker i byområderne og for at levere den offentlige transport inden for deres område. Beslutninger, som skal tages på lokalt niveau, træffes ofte inden for rammerne af nationalt fastsatte politikker og en ny EU-dagsorden for byer. Mange opfatter faktisk en dagsorden for mobilitet i byområder som en del af initiativet om intelligente byer. |
| --- | --- |

2.

Mobilitet og transport i byområder hører under de lokale og regionale myndigheders kompetence. De er ansvarlige for at udforme og gennemføre transportpolitikker i byområderne og for at levere den offentlige transport inden for deres område. Beslutninger, som skal tages på lokalt niveau, træffes ofte inden for rammerne af nationalt fastsatte politikker og en ny EU-dagsorden for byer. Mange opfatter faktisk en dagsorden for mobilitet i byområder som en del af initiativet om intelligente byer.

| 3. | Regionsudvalget er kommet med politiske anbefalinger i sine tidligere udtalelser om bytrafik — særlig i udtalelsen om »Grønbog om bytransport« (1), i de to udtalelser om handlingsplanen for bytrafikken (2) samt i udtalelsen om hvidbogen »En køreplan for et fælles europæisk transportområde« (3). Disse anbefalinger argumenterede for bæredygtige politikker for bytrafik, som tager hensyn til den økonomiske, miljømæssige og sociale dimension. |
| --- | --- |

3.

Regionsudvalget er kommet med politiske anbefalinger i sine tidligere udtalelser om bytrafik — særlig i udtalelsen om »Grønbog om bytransport« (1), i de to udtalelser om handlingsplanen for bytrafikken (2) samt i udtalelsen om hvidbogen »En køreplan for et fælles europæisk transportområde« (3). Disse anbefalinger argumenterede for bæredygtige politikker for bytrafik, som tager hensyn til den økonomiske, miljømæssige og sociale dimension.

| 4. | Der er fuld respekt i bytrafikpakken for nærhedsprincippet, som fokuserer på tiltag, hvor EU tilfører en merværdi, særlig når det handler om at fremme samarbejde, udveksling af bedste praksis og vejledning. Der er også anbefalinger til medlemsstaterne om at indføre tiltag i forhold til logistik i byerne, regulering af adgangen til byer, indførelse af ITS-løsninger og trafiksikkerhed. |
| --- | --- |

4.

Der er fuld respekt i bytrafikpakken for nærhedsprincippet, som fokuserer på tiltag, hvor EU tilfører en merværdi, særlig når det handler om at fremme samarbejde, udveksling af bedste praksis og vejledning. Der er også anbefalinger til medlemsstaterne om at indføre tiltag i forhold til logistik i byerne, regulering af adgangen til byer, indførelse af ITS-løsninger og trafiksikkerhed.

| 5. | Regionsudvalget understreger betydningen af en overordnet EU-politik for byområder baseret på de idéer og forslag der fremføres i udvalgets sideløbende og supplerende udtalelser om henholdsvis en integreret dagsorden for byerne, det 7. miljøhandlingsprograms fokus på bæredygtige byer og mobilitet i byerne. |
| --- | --- |

5.

Regionsudvalget understreger betydningen af en overordnet EU-politik for byområder baseret på de idéer og forslag der fremføres i udvalgets sideløbende og supplerende udtalelser om henholdsvis en integreret dagsorden for byerne, det 7. miljøhandlingsprograms fokus på bæredygtige byer og mobilitet i byerne.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

Planer for bæredygtig bytrafik

| 6. | Regionsudvalget understreger, at der skal følges en bæredygtig og helhedsorienteret tilgang i forbindelse med byudviklingen. Problemer med fremkommelighed i byområder kan ikke løses alene ved en sektortilgang. Der skal tages særligt hensyn til forholdet mellem transportpolitikkens bydimension og fysisk planlægning i bred forstand. Det skal ikke kun ske for at forbedre transporten i byområder og infrastrukturerne — men også for at modvirke diffus tilvækst i byerne og nytænke forbindelsen mellem byerne og deres umiddelbare opland (by/land). For yderligere forslag om bæredygtighed henviser Regionsudvalget til sin udtalelse om det 7. miljøhandlingsprogram og den bæredygtige by (4); |
| --- | --- |

6.

Regionsudvalget understreger, at der skal følges en bæredygtig og helhedsorienteret tilgang i forbindelse med byudviklingen. Problemer med fremkommelighed i byområder kan ikke løses alene ved en sektortilgang. Der skal tages særligt hensyn til forholdet mellem transportpolitikkens bydimension og fysisk planlægning i bred forstand. Det skal ikke kun ske for at forbedre transporten i byområder og infrastrukturerne — men også for at modvirke diffus tilvækst i byerne og nytænke forbindelsen mellem byerne og deres umiddelbare opland (by/land). For yderligere forslag om bæredygtighed henviser Regionsudvalget til sin udtalelse om det 7. miljøhandlingsprogram og den bæredygtige by (4);

| 7. | finder det nødvendigt at overveje foranstaltninger (oplysningskampagner, incitamenter osv.), som baner vej for en holdningsændring hos befolkningen, så de opmuntres til at anvende transportmidler, der bruger mindre energi; |
| --- | --- |

7.

finder det nødvendigt at overveje foranstaltninger (oplysningskampagner, incitamenter osv.), som baner vej for en holdningsændring hos befolkningen, så de opmuntres til at anvende transportmidler, der bruger mindre energi;

| 8. | er af den opfattelse, at planer for bæredygtig bytrafik skal integreres tæt med politikkerne for fysisk planlægning. Dårlig planlagt udvikling, som ikke integreres effektivt med transportnetværk, fører til større behov for transport, hvilket igen fører til afhængighed af privatbiler til mange ture; |
| --- | --- |

8.

er af den opfattelse, at planer for bæredygtig bytrafik skal integreres tæt med politikkerne for fysisk planlægning. Dårlig planlagt udvikling, som ikke integreres effektivt med transportnetværk, fører til større behov for transport, hvilket igen fører til afhængighed af privatbiler til mange ture;

| 9. | erkender, at planer for bæredygtig bytrafik er egnede strategiske instrumenter til at udvikle denne form for integreret tilgang til bytrafik, der retter sig mod alle metoder og alle former for transport i hele en by eller et byområdes funktionelle område, hvad enten det er offentligt eller privat, passager eller fragt, taxaer, motoriseret eller ikke-motoriseret, bevægelse eller parkering — som alle bør tage hensyn til de kønsligestillings- og mobilitetsaspekter, som karakteriserer befolkningen. I denne sammenhæng vedbliver det at være et nøglekrav for Regionsudvalget, at alle byer selv får ansvaret for at udarbejde planer for bæredygtig bytrafik og at gennemføre dem; |
| --- | --- |

9.

erkender, at planer for bæredygtig bytrafik er egnede strategiske instrumenter til at udvikle denne form for integreret tilgang til bytrafik, der retter sig mod alle metoder og alle former for transport i hele en by eller et byområdes funktionelle område, hvad enten det er offentligt eller privat, passager eller fragt, taxaer, motoriseret eller ikke-motoriseret, bevægelse eller parkering — som alle bør tage hensyn til de kønsligestillings- og mobilitetsaspekter, som karakteriserer befolkningen. I denne sammenhæng vedbliver det at være et nøglekrav for Regionsudvalget, at alle byer selv får ansvaret for at udarbejde planer for bæredygtig bytrafik og at gennemføre dem;

| 10. | beklager, at selvom der allerede er udarbejdet planer for bæredygtig bytrafik i mange byer, som har vist sig at være et fremragende grundlag for diskussioner og gennemførelse af tiltag til forbedring af mobiliteten i byområderne, så findes der stadig ikke nogen fælleseuropæisk definition af konceptet »planer for bæredygtig bytrafik«; |
| --- | --- |

10.

beklager, at selvom der allerede er udarbejdet planer for bæredygtig bytrafik i mange byer, som har vist sig at være et fremragende grundlag for diskussioner og gennemførelse af tiltag til forbedring af mobiliteten i byområderne, så findes der stadig ikke nogen fælleseuropæisk definition af konceptet »planer for bæredygtig bytrafik«;

| 11. | bifalder, at Kommissionen aktivt inddrog Regionsudvalget i konsekvensanalysen vedrørende bytrafikpakken, og navnlig den omstændighed, at GD MOVE har taget hensyn til Regionsudvalgets vigtigste ønsker mht. udarbejdelse af et ikke-bindende forslag; |
| --- | --- |

11.

bifalder, at Kommissionen aktivt inddrog Regionsudvalget i konsekvensanalysen vedrørende bytrafikpakken, og navnlig den omstændighed, at GD MOVE har taget hensyn til Regionsudvalgets vigtigste ønsker mht. udarbejdelse af et ikke-bindende forslag;

| 12. | sætter spørgsmålstegn ved den fremgangsmåde, hvormed Kommissionen vil sikre reel opfyldelse af de mål og foranstaltninger, som er beskrevet i bytrafikpakken, vel vidende, at der på det europæiske område findes byer og byområder, som befinder sig på forskellige stadier mht. udarbejdelse og gennemførelse af planer i deres byzoner. Dette gælder såvel persontrafik som foranstaltninger på områderne bylogistik, regulering og mere intelligent kontrol med adgangen til byområder, indførelse af intelligente bytransportsystemer og trafiksikkerhed i byerne; |
| --- | --- |

12.

sætter spørgsmålstegn ved den fremgangsmåde, hvormed Kommissionen vil sikre reel opfyldelse af de mål og foranstaltninger, som er beskrevet i bytrafikpakken, vel vidende, at der på det europæiske område findes byer og byområder, som befinder sig på forskellige stadier mht. udarbejdelse og gennemførelse af planer i deres byzoner. Dette gælder såvel persontrafik som foranstaltninger på områderne bylogistik, regulering og mere intelligent kontrol med adgangen til byområder, indførelse af intelligente bytransportsystemer og trafiksikkerhed i byerne;

| 13. | noterer sig konceptet som ikke-bindende rådgivning og præciseringen af, at det kan og bør tilpasses de faktiske forhold i medlemsstaterne og byområderne; |
| --- | --- |

13.

noterer sig konceptet som ikke-bindende rådgivning og præciseringen af, at det kan og bør tilpasses de faktiske forhold i medlemsstaterne og byområderne;

| 14. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at støtte udviklingen og promoveringen af konceptet — særligt forslaget om at etablere en europæisk platform for planer for bæredygtig bytrafik og løftet om at støtte nationale, regionale og lokale myndigheders arbejde med at udvikle og gennemføre planer for bæredygtig bytrafik, blandt andet gennem finansieringsinstrumenter. Kommissionen bør også utvetydigt forpligte sig til at inddrage repræsentanter for lokale og regionale myndigheder i den europæiske platform; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over Kommissionens tilsagn om at støtte udviklingen og promoveringen af konceptet — særligt forslaget om at etablere en europæisk platform for planer for bæredygtig bytrafik og løftet om at støtte nationale, regionale og lokale myndigheders arbejde med at udvikle og gennemføre planer for bæredygtig bytrafik, blandt andet gennem finansieringsinstrumenter. Kommissionen bør også utvetydigt forpligte sig til at inddrage repræsentanter for lokale og regionale myndigheder i den europæiske platform;

| 15. | opfordrer til, at Kommissionens forslag om at etablere en ekspertgruppe med repræsentanter fra medlemsstaterne om mobilitet og transport i byerne også kommer til at omfatte repræsentanter for lokale myndigheder og byer, for på den måde at levere input til den foreslåede europæiske platform; |
| --- | --- |

15.

opfordrer til, at Kommissionens forslag om at etablere en ekspertgruppe med repræsentanter fra medlemsstaterne om mobilitet og transport i byerne også kommer til at omfatte repræsentanter for lokale myndigheder og byer, for på den måde at levere input til den foreslåede europæiske platform;

| 16. | anmoder om, at planer for bæredygtig bytrafik bliver promoveret på nationalt plan, og at medlemsstaterne tilskyndes til at forberede de nødvendige lovændringer for at sikre, at de nødvendige rammebetingelser er til stede, så det bliver muligt for lokale og regionale myndigheder at udarbejde og gennemføre lokale strategier for mobilitet i byerne med succes; |
| --- | --- |

16.

anmoder om, at planer for bæredygtig bytrafik bliver promoveret på nationalt plan, og at medlemsstaterne tilskyndes til at forberede de nødvendige lovændringer for at sikre, at de nødvendige rammebetingelser er til stede, så det bliver muligt for lokale og regionale myndigheder at udarbejde og gennemføre lokale strategier for mobilitet i byerne med succes;

| 17. | peger på, at byer er knudepunkter, hvor forskellige transportformer mødes, og hvor rejser normalt begynder og slutter. Det er derfor nødvendigt at betragte byer som en meget vigtig og uadskillelig del af alle transportnet, og følgelig må der sættes tilsvarende fokus på mobilitet i byerne. |
| --- | --- |

17.

peger på, at byer er knudepunkter, hvor forskellige transportformer mødes, og hvor rejser normalt begynder og slutter. Det er derfor nødvendigt at betragte byer som en meget vigtig og uadskillelig del af alle transportnet, og følgelig må der sættes tilsvarende fokus på mobilitet i byerne.

Regulering af køretøjers adgang til byerne

| 18. | Regionsudvalget er af den overbevisning, at regulering af adgangen til byerne og vejafgifter kan blive effektive værktøjer til at håndtere kampen om pladsen på vejene i byerne og finde svar på vigtige spørgsmål som kødannelse, forurening og diffus bytilvækst (sprawl). Dette er i overensstemmelse med princippet om, at brugeren/forureneren betaler, og bidrager til et skifte til mere bæredygtige transportformer; |
| --- | --- |

18.

Regionsudvalget er af den overbevisning, at regulering af adgangen til byerne og vejafgifter kan blive effektive værktøjer til at håndtere kampen om pladsen på vejene i byerne og finde svar på vigtige spørgsmål som kødannelse, forurening og diffus bytilvækst (sprawl). Dette er i overensstemmelse med princippet om, at brugeren/forureneren betaler, og bidrager til et skifte til mere bæredygtige transportformer;

| 19. | noterer sig, at nærhedsprincippet betyder, at det vil være de lokale myndigheder, der skal træffe beslutning om at indføre regulering af adgangen til byerne og vejafgifter. Sådanne tiltag skal skræddersys til de særlige lokale forhold og behov. Der er ingen universalløsninger. Dette kan kun gøres på lokalt niveau af de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

19.

noterer sig, at nærhedsprincippet betyder, at det vil være de lokale myndigheder, der skal træffe beslutning om at indføre regulering af adgangen til byerne og vejafgifter. Sådanne tiltag skal skræddersys til de særlige lokale forhold og behov. Der er ingen universalløsninger. Dette kan kun gøres på lokalt niveau af de lokale og regionale myndigheder;

| 20. | bemærker, at der i de seneste år er gennemført mange forskellige modeller i EU, men peger på, at denne uensartethed nogle gange kan gøre det sværere at rejse på tværs af Europa — særlig på grund af den udbredte mangel på information om, hvordan man efterlever de forskellige lokale modeller; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at der i de seneste år er gennemført mange forskellige modeller i EU, men peger på, at denne uensartethed nogle gange kan gøre det sværere at rejse på tværs af Europa — særlig på grund af den udbredte mangel på information om, hvordan man efterlever de forskellige lokale modeller;

| 21. | minder om, at reguleringen af adgangen til byområder bør hvile på klare regler og sigte mod så almengyldige mål som muligt mht. trafikbegrænsning, mindskelse af forurening og tilskyndelse til andre mere bæredygtige trafikformer; |
| --- | --- |

21.

minder om, at reguleringen af adgangen til byområder bør hvile på klare regler og sigte mod så almengyldige mål som muligt mht. trafikbegrænsning, mindskelse af forurening og tilskyndelse til andre mere bæredygtige trafikformer;

| 22. | accepterer derfor, at der på dette område — og i overensstemmelse med Regionsudvalgets udtalelse fra 2009 om handlingsplanen for bytrafik (5) — er brug for et minimumsniveau af harmonisering og sammenhæng på EU-niveau. Det gælder særlig i forhold til klassificeringen af køretøjer, udledningsgrænseværdierne og vejskilte, og denne opgave skal varetages i et partnerskab mellem lokale, nationale og EU-myndigheder; |
| --- | --- |

22.

accepterer derfor, at der på dette område — og i overensstemmelse med Regionsudvalgets udtalelse fra 2009 om handlingsplanen for bytrafik (5) — er brug for et minimumsniveau af harmonisering og sammenhæng på EU-niveau. Det gælder særlig i forhold til klassificeringen af køretøjer, udledningsgrænseværdierne og vejskilte, og denne opgave skal varetages i et partnerskab mellem lokale, nationale og EU-myndigheder;

| 23. | glæder sig over Kommissionens forslag om at fremme udveksling mellem medlemsstaterne og eksperter om, hvordan man regulerer adgangen til byer, og udarbejde ikke-bindende retningslinjer, der skal hjælpe byerne med at gennemføre adgangsregulerende ordninger på en effektiv måde; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over Kommissionens forslag om at fremme udveksling mellem medlemsstaterne og eksperter om, hvordan man regulerer adgangen til byer, og udarbejde ikke-bindende retningslinjer, der skal hjælpe byerne med at gennemføre adgangsregulerende ordninger på en effektiv måde;

| 24. | mener, at der med de intelligente transportsystemer er behov for fælles tekniske standarder for at sikre interoperabilitet, som skal forhindre nye tekniske barrierer mod den frie bevægelighed inden for EU. |
| --- | --- |

24.

mener, at der med de intelligente transportsystemer er behov for fælles tekniske standarder for at sikre interoperabilitet, som skal forhindre nye tekniske barrierer mod den frie bevægelighed inden for EU.

Færdselssikkerhed i byområder

| 25. | Regionsudvalget beklager, at antallet af trafikdræbte, der i 2013 lå på 26.000, stadig er uacceptabelt højt. Det er højst bekymrende, at sårbare trafikkanter — såsom cyklister, fodgængere og i særlig høj grad ældre mennesker — er mest udsatte. Udvalget er navnlig bekymret over, at antallet af trafikdræbte cyklister endda er steget i forhold til 2010; |
| --- | --- |

25.

Regionsudvalget beklager, at antallet af trafikdræbte, der i 2013 lå på 26.000, stadig er uacceptabelt højt. Det er højst bekymrende, at sårbare trafikkanter — såsom cyklister, fodgængere og i særlig høj grad ældre mennesker — er mest udsatte. Udvalget er navnlig bekymret over, at antallet af trafikdræbte cyklister endda er steget i forhold til 2010;

| 26. | understreger vigtigheden af at forbedre trafiksikkerheden gennem bæredygtige transportformer som at cykle og gå, og den positive indvirkning det vil have på sundhedsdagsordenen at støtte flere mennesker i at vælge aktive former for transport. Dette bør være en integreret del af planer for bæredygtig bytrafik, og det ville være positivt med yderligere vejledning i, hvordan man når dette mål; |
| --- | --- |

26.

understreger vigtigheden af at forbedre trafiksikkerheden gennem bæredygtige transportformer som at cykle og gå, og den positive indvirkning det vil have på sundhedsdagsordenen at støtte flere mennesker i at vælge aktive former for transport. Dette bør være en integreret del af planer for bæredygtig bytrafik, og det ville være positivt med yderligere vejledning i, hvordan man når dette mål;

| 27. | tilskynder til, at man også sørger for at fremme passende færdselsundervisning af borgerne, da der er en direkte sammenhæng mellem færdselsundervisning og færdselsulykker; |
| --- | --- |

27.

tilskynder til, at man også sørger for at fremme passende færdselsundervisning af borgerne, da der er en direkte sammenhæng mellem færdselsundervisning og færdselsulykker;

| 28. | minder om, at Regionsudvalget tidligere har bakket op om målene for trafiksikkerheden som fastsat i transporthvidbogen fra 2011 om at komme tættere på nul trafikdræbte i 2050 og målet om at halvere antallet af trafikdræbte i 2020 i forhold til 2010; |
| --- | --- |

28.

minder om, at Regionsudvalget tidligere har bakket op om målene for trafiksikkerheden som fastsat i transporthvidbogen fra 2011 om at komme tættere på nul trafikdræbte i 2050 og målet om at halvere antallet af trafikdræbte i 2020 i forhold til 2010;

| 29. | anerkender, at bestræbelserne på at forbedre sikkerheden gennem køretøjernes design og brugen af ITS — såsom førerstøttesystemer (særligt V2I og V2V løsninger) — vil nedbringe antallet af ulykker, men peger samtidig på, at der skal gøres mere fra lokale og regionale myndigheders side for at opmuntre til brug af mere sikre køretøjer — eksempelvis gennem deres indkøbsprocedurer; |
| --- | --- |

29.

anerkender, at bestræbelserne på at forbedre sikkerheden gennem køretøjernes design og brugen af ITS — såsom førerstøttesystemer (særligt V2I og V2V løsninger) — vil nedbringe antallet af ulykker, men peger samtidig på, at der skal gøres mere fra lokale og regionale myndigheders side for at opmuntre til brug af mere sikre køretøjer — eksempelvis gennem deres indkøbsprocedurer;

| 30. | anbefaler, at ITS-baserede løsninger også bør se nærmere på, hvordan fremme af reelle ændringer i bilisternes adfærd kan medføre fordele med hensyn til miljø, trafiksikkerhed og energieffektivitet; |
| --- | --- |

30.

anbefaler, at ITS-baserede løsninger også bør se nærmere på, hvordan fremme af reelle ændringer i bilisternes adfærd kan medføre fordele med hensyn til miljø, trafiksikkerhed og energieffektivitet;

| 31. | er tilfreds med Kommissionens forslag om at håndtere trafiksikkerheden inden for rammerne af bytrafikpakken og noterer sig, at Kommissionen har forpligtet sig til at samle og udbrede bedste praksis for planlægning af trafiksikkerhed og at analysere tiltag, der kan reducere antallet af alvorlige kvæstelser i bytrafikken. Dette bør ikke begrænses til de næste to år som foreslået, men fortsættes, hvis det viser sig relevant; |
| --- | --- |

31.

er tilfreds med Kommissionens forslag om at håndtere trafiksikkerheden inden for rammerne af bytrafikpakken og noterer sig, at Kommissionen har forpligtet sig til at samle og udbrede bedste praksis for planlægning af trafiksikkerhed og at analysere tiltag, der kan reducere antallet af alvorlige kvæstelser i bytrafikken. Dette bør ikke begrænses til de næste to år som foreslået, men fortsættes, hvis det viser sig relevant;

| 32. | er tilfreds med Kommissionens anbefaling af, at medlemsstaterne sørger for en god indsamling af så detaljerede data for trafiksikkerhedsindikatorer som muligt og opmuntrer lokale myndigheder til at bruge sådanne data til lokale analyser og planlægning af trafiksikkerheden. Det anerkendes, at virkningen af ingeniørmæssige indgreb i sidste ende er begrænsede, og at brugen af trafiksikkerhedsdata gør det muligt at finde frem til særlige grupper, der oftest er implicerede i trafikulykker. Dette kan bane vejen for mere fokuserede og målrettede kampagner og adfærdsregulerende programmer om trafiksikkerhed; |
| --- | --- |

32.

er tilfreds med Kommissionens anbefaling af, at medlemsstaterne sørger for en god indsamling af så detaljerede data for trafiksikkerhedsindikatorer som muligt og opmuntrer lokale myndigheder til at bruge sådanne data til lokale analyser og planlægning af trafiksikkerheden. Det anerkendes, at virkningen af ingeniørmæssige indgreb i sidste ende er begrænsede, og at brugen af trafiksikkerhedsdata gør det muligt at finde frem til særlige grupper, der oftest er implicerede i trafikulykker. Dette kan bane vejen for mere fokuserede og målrettede kampagner og adfærdsregulerende programmer om trafiksikkerhed;

| 33. | understreger, at regionale og lokale myndigheder i overensstemmelse med nærhedsprincippet og princippet om forvaltning på flere myndighedsniveauer har ansvaret for at udforme politikker for trafiksikkerhed med et kommissorium, der fokuserer på at løse de lokale problemer, så de skræddersys til de lokale forhold. Planer for bæredygtig bytrafik kan være et effektivt værktøj til at fremme en integreret tilgang til trafiksikkerheden på lokalt niveau. |
| --- | --- |

33.

understreger, at regionale og lokale myndigheder i overensstemmelse med nærhedsprincippet og princippet om forvaltning på flere myndighedsniveauer har ansvaret for at udforme politikker for trafiksikkerhed med et kommissorium, der fokuserer på at løse de lokale problemer, så de skræddersys til de lokale forhold. Planer for bæredygtig bytrafik kan være et effektivt værktøj til at fremme en integreret tilgang til trafiksikkerheden på lokalt niveau.

Logistik i byerne

| 34. | Regionsudvalget fremhæver, at betydningen af fragt og logistik ikke kan undervurderes. Selvom logistik i byer udgør en relativ lille del af bytrafikken, så optager den en anseelig del af pladsen på vejene — f.eks. til ladning og lodsning — hvorved det bidrager til kødannelser og andre problemer. Fragtbiler i byerne bidrager også uforholdsvis meget til luft- og støjforureningen, og de er ofte indblandet i alvorlige ulykker med sårbare vejbrugere som fodgængere og cyklister. I den henseende vil en optimering af den bymæssige logistik påvirke hele transportsystemet i byområderne i positiv retning; |
| --- | --- |

34.

Regionsudvalget fremhæver, at betydningen af fragt og logistik ikke kan undervurderes. Selvom logistik i byer udgør en relativ lille del af bytrafikken, så optager den en anseelig del af pladsen på vejene — f.eks. til ladning og lodsning — hvorved det bidrager til kødannelser og andre problemer. Fragtbiler i byerne bidrager også uforholdsvis meget til luft- og støjforureningen, og de er ofte indblandet i alvorlige ulykker med sårbare vejbrugere som fodgængere og cyklister. I den henseende vil en optimering af den bymæssige logistik påvirke hele transportsystemet i byområderne i positiv retning;

| 35. | understreger, at der er et vigtigt potentiale i indførelsen af nye teknologier — herunder alternative brændstoffer. Det anerkendes, at en sådan udvikling og en snarlig indførelse af miljøvenlige køretøjer kan give umiddelbare fordele, både når det drejer sig om at mindske afhængigheden af olie, og når det handler om at opnå sundhedsmæssige fordele, fordi luftkvaliteten i byerne forbedres og støjforureningen mindskes. Regionsudvalget støtter igen målet fra transporthvidbogen fra 2011 om at nå frem til en næsten CO2-fri logistik i de største bycentre inden 2030; |
| --- | --- |

35.

understreger, at der er et vigtigt potentiale i indførelsen af nye teknologier — herunder alternative brændstoffer. Det anerkendes, at en sådan udvikling og en snarlig indførelse af miljøvenlige køretøjer kan give umiddelbare fordele, både når det drejer sig om at mindske afhængigheden af olie, og når det handler om at opnå sundhedsmæssige fordele, fordi luftkvaliteten i byerne forbedres og støjforureningen mindskes. Regionsudvalget støtter igen målet fra transporthvidbogen fra 2011 om at nå frem til en næsten CO2-fri logistik i de største bycentre inden 2030;

| 36. | bemærker, at særlig for mindre operatører kan der af hensyn til den økonomiske bæredygtighed ved at indføre renere køretøjer i den med bylogistik forbundne vognpark være behov for incitamentmekanismer baseret på de gevinster, som hænger sammen med eksterne virkninger. Der bør således opstilles kvantitative mål for den offentlige og den private vognpark; |
| --- | --- |

36.

bemærker, at særlig for mindre operatører kan der af hensyn til den økonomiske bæredygtighed ved at indføre renere køretøjer i den med bylogistik forbundne vognpark være behov for incitamentmekanismer baseret på de gevinster, som hænger sammen med eksterne virkninger. Der bør således opstilles kvantitative mål for den offentlige og den private vognpark;

| 37. | er tilfreds med, at bymæssig logistik er medtaget i bytrafikpakken, særlig fordi bymæssig logistik i høj grad ignoreres i transportplanlægningen i byer; |
| --- | --- |

37.

er tilfreds med, at bymæssig logistik er medtaget i bytrafikpakken, særlig fordi bymæssig logistik i høj grad ignoreres i transportplanlægningen i byer;

| 38. | er positiv over for Kommissionens tilsagn om at tage initiativ til at udbrede udnyttelsen af bedste praksis inden for bylogistik — særlig at den vil udarbejde vejledninger om, hvordan man forbedrer bylogistikkens funktionsmåde og fremmer indkøb af renere og mere sikre køretøjer ved at revidere omfanget af Clean Vehicle-portalen (www.cleanvehicle.eu); |
| --- | --- |

38.

er positiv over for Kommissionens tilsagn om at tage initiativ til at udbrede udnyttelsen af bedste praksis inden for bylogistik — særlig at den vil udarbejde vejledninger om, hvordan man forbedrer bylogistikkens funktionsmåde og fremmer indkøb af renere og mere sikre køretøjer ved at revidere omfanget af Clean Vehicle-portalen (www.cleanvehicle.eu);

| 39. | anerkender, at der stadig mangler data og oplysninger omkring fragtflowet, så byområder mere effektivt vil kunne planlægge den måde, som fragten bevæger sig på i deres område. Hvis de blev forbundet med ITS-værktøjer, ville sådanne data og informationer gøre myndighederne i byerne i stand til bedre at forstå kravene bag bymæssig logistik og være med til at effektivisere bevægelsesmønstrene og finde bedre ruter for køretøjerne, hvilket vil give mindre forurening; |
| --- | --- |

39.

anerkender, at der stadig mangler data og oplysninger omkring fragtflowet, så byområder mere effektivt vil kunne planlægge den måde, som fragten bevæger sig på i deres område. Hvis de blev forbundet med ITS-værktøjer, ville sådanne data og informationer gøre myndighederne i byerne i stand til bedre at forstå kravene bag bymæssig logistik og være med til at effektivisere bevægelsesmønstrene og finde bedre ruter for køretøjerne, hvilket vil give mindre forurening;

| 40. | accepterer Kommissionens synspunkt om, at bylogistik bør medtænkes på passende vis i medlemsstaternes nationale tilgange til mobilitet i byerne og i særlig grad i planerne for bæredygtig bytrafik. |
| --- | --- |

40.

accepterer Kommissionens synspunkt om, at bylogistik bør medtænkes på passende vis i medlemsstaternes nationale tilgange til mobilitet i byerne og i særlig grad i planerne for bæredygtig bytrafik.

Intelligente transportsystemer i byerne

| 41. | Regionsudvalget anerkender igen intelligente transportformers potentiale i forhold til at forbedre fremkommeligheden i byen og nå de politiske mål — f.eks. om bedre trafiksikkerhed og færre bilkøer. Informationsteknologier spiller en afgørende rolle i at støtte nye transportmønstre, som baserer sig på en blanding af alle transportformer (f.eks. multimodal rejse- og trafikinformation i realtid, integrerede multimodale elektroniske billetsystemer og modeller for deling af biler og cykler); |
| --- | --- |

41.

Regionsudvalget anerkender igen intelligente transportformers potentiale i forhold til at forbedre fremkommeligheden i byen og nå de politiske mål — f.eks. om bedre trafiksikkerhed og færre bilkøer. Informationsteknologier spiller en afgørende rolle i at støtte nye transportmønstre, som baserer sig på en blanding af alle transportformer (f.eks. multimodal rejse- og trafikinformation i realtid, integrerede multimodale elektroniske billetsystemer og modeller for deling af biler og cykler);

| 42. | beklager, at udnyttelsen af intelligente transportsystemer stadig er meget opsplittet, hvilket skyldes manglen på interoperabilitet og effektivt samarbejde. Kommissionens synspunkt er, at det fulde potentiale af de intelligente transportsystemer kun kan nås, hvis man accepterer, at de indføres i vid udstrækning over hele Europa. En sådan sammenhæng og interoperabilitet er vigtig, idet det støtter rejser på tværs af grænser og den frie bevægelighed inden for EU. Dette gælder også for byområder, som ofte er vigtige knudepunkter på de transeuropæiske transportnet; |
| --- | --- |

42.

beklager, at udnyttelsen af intelligente transportsystemer stadig er meget opsplittet, hvilket skyldes manglen på interoperabilitet og effektivt samarbejde. Kommissionens synspunkt er, at det fulde potentiale af de intelligente transportsystemer kun kan nås, hvis man accepterer, at de indføres i vid udstrækning over hele Europa. En sådan sammenhæng og interoperabilitet er vigtig, idet det støtter rejser på tværs af grænser og den frie bevægelighed inden for EU. Dette gælder også for byområder, som ofte er vigtige knudepunkter på de transeuropæiske transportnet;

| 43. | opfordrer til, at der gives støtte til lokale myndigheders initiativer til at gennemføre ITS. Det skal gå hurtigere med indførelsen af tekniske og teknologiske innovationer, der kan forbedre mobiliteten, effektiviteten, sikkerheden og kvaliteten af transporten i byområder; |
| --- | --- |

43.

opfordrer til, at der gives støtte til lokale myndigheders initiativer til at gennemføre ITS. Det skal gå hurtigere med indførelsen af tekniske og teknologiske innovationer, der kan forbedre mobiliteten, effektiviteten, sikkerheden og kvaliteten af transporten i byområder;

| 44. | minder om, at Kommissionen allerede har arbejdet med interoperabiliteten og sammenhængende ITS-systemer — særlig gennem fastsættelsen af de juridiske rammebetingelser i direktiv 2010/40/EU (ITS-direktivet) og nedsættelsen af en ekspertgruppe om ITS i byer; denne gruppe har allerede udviklet retningslinjer for indførelsen af de vigtigste ITS-applikationer i byområder; |
| --- | --- |

44.

minder om, at Kommissionen allerede har arbejdet med interoperabiliteten og sammenhængende ITS-systemer — særlig gennem fastsættelsen af de juridiske rammebetingelser i direktiv 2010/40/EU (ITS-direktivet) og nedsættelsen af en ekspertgruppe om ITS i byer; denne gruppe har allerede udviklet retningslinjer for indførelsen af de vigtigste ITS-applikationer i byområder;

| 45. | er på den baggrund tilfreds med Kommissionens løfte om at fortsætte sin indsats på området. Det gælder også dens mål om at supplere den eksisterende lovgivning om adgang til trafik- og rejsedata, udarbejde specifikationer for realtids-trafikinformationer og multimodale informationstjenester inden for rammerne af ITS-direktiv 2010/40/EU og lette gennemførelsen af kommunikationssystemer fra køretøj-til-køretøj og køretøj-til-infrastruktur i byområder. Men på alle disse områder må databeskyttelse og beskyttelse af personoplysninger gå forud for indførelsen af sådanne systemer og må respekteres fuldt ud. |
| --- | --- |

45.

er på den baggrund tilfreds med Kommissionens løfte om at fortsætte sin indsats på området. Det gælder også dens mål om at supplere den eksisterende lovgivning om adgang til trafik- og rejsedata, udarbejde specifikationer for realtids-trafikinformationer og multimodale informationstjenester inden for rammerne af ITS-direktiv 2010/40/EU og lette gennemførelsen af kommunikationssystemer fra køretøj-til-køretøj og køretøj-til-infrastruktur i byområder. Men på alle disse områder må databeskyttelse og beskyttelse af personoplysninger gå forud for indførelsen af sådanne systemer og må respekteres fuldt ud.

Klimaændringer, luftkvalitet og støjforurening

| 46. | Regionsudvalget beklager, at luftkvalitet og klimaforhold ikke behandles fyldestgørende i meddelelsen. Efterhånden som klimaændringerne slår igennem, vil der ske en forøgelse af det antal dage, hvor transportsystemer konfronteres med ekstreme vejrforhold. Hvis der ikke gøres noget for at ændre vores transportsystemer, så de kan håndtere disse hændelser, kan der forventes flere afbrydelser og højere sociale og økonomiske omkostninger; |
| --- | --- |

46.

Regionsudvalget beklager, at luftkvalitet og klimaforhold ikke behandles fyldestgørende i meddelelsen. Efterhånden som klimaændringerne slår igennem, vil der ske en forøgelse af det antal dage, hvor transportsystemer konfronteres med ekstreme vejrforhold. Hvis der ikke gøres noget for at ændre vores transportsystemer, så de kan håndtere disse hændelser, kan der forventes flere afbrydelser og højere sociale og økonomiske omkostninger;

| 47. | understreger, at luftkvaliteten af mange forskellige grunde er af stor vigtighed i mange af Europas byer. Omkostningerne for mennesker ved dårlig luftkvalitet er højere end ved trafikulykker, og det er den største miljømæssige årsag til for tidlig død i EU. Det påvirker også livskvaliteten på grund af astma og problemer med luftvejene. Luftforurening medfører tabte arbejdsdage og høje sundhedsomkostninger, og det er de svage grupper — såsom børn, astmatikere og ældre — der rammes hårdest. Det ødelægger økosystemer gennem for høj kvælstofforurening (eutrofiering) og syreregn. De direkte omkostninger for samfundet som konsekvens af luftforureningen når op på omkring 23 milliarder euro årligt — inklusive ødelagte afgrøder og bygninger. De eksterne omkostninger fra de sundhedsmæssige påvirkninger anslås alene at ligge på omkring 330-940 milliarder euro (3-9 %) af EU's BNP; |
| --- | --- |

47.

understreger, at luftkvaliteten af mange forskellige grunde er af stor vigtighed i mange af Europas byer. Omkostningerne for mennesker ved dårlig luftkvalitet er højere end ved trafikulykker, og det er den største miljømæssige årsag til for tidlig død i EU. Det påvirker også livskvaliteten på grund af astma og problemer med luftvejene. Luftforurening medfører tabte arbejdsdage og høje sundhedsomkostninger, og det er de svage grupper — såsom børn, astmatikere og ældre — der rammes hårdest. Det ødelægger økosystemer gennem for høj kvælstofforurening (eutrofiering) og syreregn. De direkte omkostninger for samfundet som konsekvens af luftforureningen når op på omkring 23 milliarder euro årligt — inklusive ødelagte afgrøder og bygninger. De eksterne omkostninger fra de sundhedsmæssige påvirkninger anslås alene at ligge på omkring 330-940 milliarder euro (3-9 %) af EU's BNP;

| 48. | bemærker, at på grund af brud på de EU-fastsatte sundhedsbaserede grænseværdier for NO2 står mange medlemsstaters regeringer potentielt over for overtrædelsesprocedurer fra Kommissionens side og er i fare for at blive idømt betydelige bøder, som vil kunne blive givet videre til de lokale myndigheder og offentlige organer i de tilfælde, hvor det er blevet forsømt at træffe passende foranstaltninger med de til rådighed stående beføjelser. Dette skal dog håndteres med forsigtighed. Det er i mellemtiden blevet klart, at brud på lokalt niveau blandt andet ofte skyldes utilstrækkelige nationale og europæiske politikker, der skal løse problemet ved kilden. Der er behov for en strategi på flere planer. Det enkelte (europæiske, nationale, regionale og lokale) administrative niveau må tage et ansvar og indføre de foranstaltninger, som kan og skal gennemføres på det pågældende niveau; |
| --- | --- |

48.

bemærker, at på grund af brud på de EU-fastsatte sundhedsbaserede grænseværdier for NO2 står mange medlemsstaters regeringer potentielt over for overtrædelsesprocedurer fra Kommissionens side og er i fare for at blive idømt betydelige bøder, som vil kunne blive givet videre til de lokale myndigheder og offentlige organer i de tilfælde, hvor det er blevet forsømt at træffe passende foranstaltninger med de til rådighed stående beføjelser. Dette skal dog håndteres med forsigtighed. Det er i mellemtiden blevet klart, at brud på lokalt niveau blandt andet ofte skyldes utilstrækkelige nationale og europæiske politikker, der skal løse problemet ved kilden. Der er behov for en strategi på flere planer. Det enkelte (europæiske, nationale, regionale og lokale) administrative niveau må tage et ansvar og indføre de foranstaltninger, som kan og skal gennemføres på det pågældende niveau;

| 49. | peger på, at de forskellige elementer fra planerne for bæredygtig bytrafik alle kan være med til at gøre noget ved luftkvaliteten. ITS-løsninger medfører mere effektive bevægelser i trafikken. Bedre styring af bylogistik nedbringer støj og kødannelser og øger rejseeffektiviteten. Regulering af køretøjernes adgang til byer kan bruges til at forbyde meget forurenende køretøjer og fremme brugen af biler, der er mere støjsvage og forurener meget lidt. Bedre køreteknikker kan fremmes gennem trafiksikkerhedstiltag, som kan medvirke til at nedbringe de samlede udledninger og reducere antallet af uheld på transportnettet og de deraf følgende kødannelser. Forskellige programmer som Civitas og Ecostars er gode eksempler herpå; |
| --- | --- |

49.

peger på, at de forskellige elementer fra planerne for bæredygtig bytrafik alle kan være med til at gøre noget ved luftkvaliteten. ITS-løsninger medfører mere effektive bevægelser i trafikken. Bedre styring af bylogistik nedbringer støj og kødannelser og øger rejseeffektiviteten. Regulering af køretøjernes adgang til byer kan bruges til at forbyde meget forurenende køretøjer og fremme brugen af biler, der er mere støjsvage og forurener meget lidt. Bedre køreteknikker kan fremmes gennem trafiksikkerhedstiltag, som kan medvirke til at nedbringe de samlede udledninger og reducere antallet af uheld på transportnettet og de deraf følgende kødannelser. Forskellige programmer som Civitas og Ecostars er gode eksempler herpå;

| 50. | er af den overbevisning, at tiltag indeholdt i planer for bæredygtig bytrafik vil øge antallet af personer, der går, cykler og bruger offentlig transport. Dette vil ikke kun reducere udledning og støj fra køretøjer, men også føre til bedre tilgængelighed for alle, stille brugerne af transportsystemet mere lige samt resultere i øget fysisk aktivitet og forbedre folkesundheden; |
| --- | --- |

50.

er af den overbevisning, at tiltag indeholdt i planer for bæredygtig bytrafik vil øge antallet af personer, der går, cykler og bruger offentlig transport. Dette vil ikke kun reducere udledning og støj fra køretøjer, men også føre til bedre tilgængelighed for alle, stille brugerne af transportsystemet mere lige samt resultere i øget fysisk aktivitet og forbedre folkesundheden;

| 51. | minder om, at den eksisterende EU-lovgivning om luftkvalitet, støj og beskatning af køretøjer i øjeblikket er ved at blive revideret, og opfordrer til, at ændringerne udformes i overensstemmelse med indholdet i denne meddelelse; |
| --- | --- |

51.

minder om, at den eksisterende EU-lovgivning om luftkvalitet, støj og beskatning af køretøjer i øjeblikket er ved at blive revideret, og opfordrer til, at ændringerne udformes i overensstemmelse med indholdet i denne meddelelse;

| 52. | finder det vigtigt, at byer, som har risiko for støjgener, udarbejder en støjzoneopdeling, hvori byen opdeles på baggrund af de maksimalt tilladte støjniveauer, og hvori der fastlægges by- og forstadsområder med minimale støjgener, især tæt på parker, skoler, hospitaler og beskyttede ældreboliger; |
| --- | --- |

52.

finder det vigtigt, at byer, som har risiko for støjgener, udarbejder en støjzoneopdeling, hvori byen opdeles på baggrund af de maksimalt tilladte støjniveauer, og hvori der fastlægges by- og forstadsområder med minimale støjgener, især tæt på parker, skoler, hospitaler og beskyttede ældreboliger;

| 53. | opfordrer derfor til, at bekymringerne vedrørende luft- og støjforurening omsættes i handling i planer for bæredygtig bytrafik — både på EU– og på medlemsstatsniveau. |
| --- | --- |

53.

opfordrer derfor til, at bekymringerne vedrørende luft- og støjforurening omsættes i handling i planer for bæredygtig bytrafik — både på EU– og på medlemsstatsniveau.

Styrkelse af EU’s støtte

| 54. | Regionsudvalget bifalder Kommissionens løfter om at styrke EU's støtte til bæredygtig bytransport inden for samarbejde, udveksling af erfaringer og bedste praksis, forskning og innovation, finansiel støtte og internationalt samarbejde; |
| --- | --- |

54.

Regionsudvalget bifalder Kommissionens løfter om at styrke EU's støtte til bæredygtig bytransport inden for samarbejde, udveksling af erfaringer og bedste praksis, forskning og innovation, finansiel støtte og internationalt samarbejde;

| 55. | er særlig tilfreds med ønsket om at forbedre platformen for observatoriet for bytrafik, ELTIS, ved at integrere den nuværende portal for mobilitetsplaner heri og udvikle det til et omfattende videnscenter. Dette vil konsolidere information om planlægning af bytransport fra hele EU og føje sig til den planlagte europæiske platform om planer for bæredygtig bytrafik. Det vil samtidig give lokale og regionale myndigheder de nødvendige værktøjer til en vellykket gennemførelse af planerne om bæredygtig bytrafik; |
| --- | --- |

55.

er særlig tilfreds med ønsket om at forbedre platformen for observatoriet for bytrafik, ELTIS, ved at integrere den nuværende portal for mobilitetsplaner heri og udvikle det til et omfattende videnscenter. Dette vil konsolidere information om planlægning af bytransport fra hele EU og føje sig til den planlagte europæiske platform om planer for bæredygtig bytrafik. Det vil samtidig give lokale og regionale myndigheder de nødvendige værktøjer til en vellykket gennemførelse af planerne om bæredygtig bytrafik;

| 56. | tilslutter sig forslaget om at udvikle en resultattavle for bytrafik, som det første gang blev foreslået i hvidbogen om transport fra 2011, og levere harmoniserede indikatorer til at benchmarke og sammenligne fremskridtet i byområder på tværs af EU; |
| --- | --- |

56.

tilslutter sig forslaget om at udvikle en resultattavle for bytrafik, som det første gang blev foreslået i hvidbogen om transport fra 2011, og levere harmoniserede indikatorer til at benchmarke og sammenligne fremskridtet i byområder på tværs af EU;

| 57. | erindrer dog om, at resultattavler skal udvikles med omhu for at sikre, at der ikke blot bliver tale om et rangordningssystem. Resultattavler om bytrafik skal være »byspecifikke«, for at man skal kunne sammenligne udviklingen over tid, inddrage en række nøgleindikationer (f.eks. modal fordeling, tilgængelighed, brændstofeffektive køretøjer, luftkvalitet og sundhed). Derfor skal ansøgninger om EU-finansiering forholde sig specifikt til, hvordan projektet eller udviklingen vil forbedre/påvirke udgangsdata, og resultattavlerne skal revideres årligt; |
| --- | --- |

57.

erindrer dog om, at resultattavler skal udvikles med omhu for at sikre, at der ikke blot bliver tale om et rangordningssystem. Resultattavler om bytrafik skal være »byspecifikke«, for at man skal kunne sammenligne udviklingen over tid, inddrage en række nøgleindikationer (f.eks. modal fordeling, tilgængelighed, brændstofeffektive køretøjer, luftkvalitet og sundhed). Derfor skal ansøgninger om EU-finansiering forholde sig specifikt til, hvordan projektet eller udviklingen vil forbedre/påvirke udgangsdata, og resultattavlerne skal revideres årligt;

| 58. | minder om, at byerne belastes massivt af det øgede antal biler. Systemet med bildeling, som har taget form i flere europæiske byer, kan aflaste byerne mærkbart. Udviklingen er dog endnu ikke lige langt fremme i alle europæiske lande, selv om det europæiske momo-projekt viste stort potentiale. Kommissionen bør udtrykkeligt indarbejde delemodeller (bildeling, cykeldeling og samkørsel) i sine strategier; |
| --- | --- |

58.

minder om, at byerne belastes massivt af det øgede antal biler. Systemet med bildeling, som har taget form i flere europæiske byer, kan aflaste byerne mærkbart. Udviklingen er dog endnu ikke lige langt fremme i alle europæiske lande, selv om det europæiske momo-projekt viste stort potentiale. Kommissionen bør udtrykkeligt indarbejde delemodeller (bildeling, cykeldeling og samkørsel) i sine strategier;

| 59. | opfordrer til, at finansiel støtte til bæredygtig bytransport via de europæiske struktur- og investeringsfonde bliver understøttet af retningslinjer fra Kommissionen til lokale og regionale myndigheder om, hvordan ESI-midler kan bruges mere systematisk til at finansiere samlede pakker af tiltag inden for bytrafik — herunder gennem nye værktøjer som f.eks. integrerede territoriale investeringer. Desuden er der brug for vejledninger i, hvordan mobilitetsplaner udvikles, så det er tydeligt, at investeringerne betaler sig og udnytter synergier med andre EU-finansieringsprogrammer som Horisont 2020; |
| --- | --- |

59.

opfordrer til, at finansiel støtte til bæredygtig bytransport via de europæiske struktur- og investeringsfonde bliver understøttet af retningslinjer fra Kommissionen til lokale og regionale myndigheder om, hvordan ESI-midler kan bruges mere systematisk til at finansiere samlede pakker af tiltag inden for bytrafik — herunder gennem nye værktøjer som f.eks. integrerede territoriale investeringer. Desuden er der brug for vejledninger i, hvordan mobilitetsplaner udvikles, så det er tydeligt, at investeringerne betaler sig og udnytter synergier med andre EU-finansieringsprogrammer som Horisont 2020;

| 60. | konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen agter at være mere opmærksom på små og mellemstore byer, som spiller en central rolle i hele det europæiske bysystem. Disse byer indeholder desuden et stort potentiale i kraft af deres sociale, miljømæssige og institutionelle fordele, som hænger sammen med deres mindre dimensioner. Problemerne i forbindelse med mobilitet i byerne er ikke enestående for storbyerne. Der gælder den skærpende omstændighed, at de små og mellemstore byer har større vanskeligheder med at finansiere projekter vedrørende forbedring af mobiliteten i byerne på grund af de høje omkostninger og færre stordriftsfordele; |
| --- | --- |

60.

konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen agter at være mere opmærksom på små og mellemstore byer, som spiller en central rolle i hele det europæiske bysystem. Disse byer indeholder desuden et stort potentiale i kraft af deres sociale, miljømæssige og institutionelle fordele, som hænger sammen med deres mindre dimensioner. Problemerne i forbindelse med mobilitet i byerne er ikke enestående for storbyerne. Der gælder den skærpende omstændighed, at de små og mellemstore byer har større vanskeligheder med at finansiere projekter vedrørende forbedring af mobiliteten i byerne på grund af de høje omkostninger og færre stordriftsfordele;

| 61. | peger på, at der er stærke argumenter for at binde planerne for bæredygtig bytrafik sammen med tiltag, som EU's byer gennemfører inden for rammerne af Borgmesteraftalen. Det vil være en brugbar model til at promovere igangsættelsen af planer for bæredygtig bytrafik, hvis byer frivilligt tilslutter sig Borgmesteraftalen; |
| --- | --- |

61.

peger på, at der er stærke argumenter for at binde planerne for bæredygtig bytrafik sammen med tiltag, som EU's byer gennemfører inden for rammerne af Borgmesteraftalen. Det vil være en brugbar model til at promovere igangsættelsen af planer for bæredygtig bytrafik, hvis byer frivilligt tilslutter sig Borgmesteraftalen;

| 62. | påpeger, at økonomiske og sociale forandringer i mange byer, især i de nye medlemsstater, har medført radikale ændringer i den måde, bestemte byområder fungerer på, og dermed også grundlæggende forandringer i transportstrømmene. Disse ændringer kræver ofte en omfattende og meget dyr ombygning af alle former for transportinfrastruktur. Det er derfor af afgørende betydning for disse byer, at der i første omgang tages fat på ombygningen af denne meget vigtige infrastruktur, og at ombygningen støttes med ESI-midler, så der sikres en funktionsdygtig og formålstjenlig infrastruktur. Støtte fra ESI-fonden bør derfor ikke begrænses til forbindelser til TEN-T-net, men bør også kunne anvendes til finansiering af lokale kommunikations- og infrastrukturnet, som påviseligt bidrager til mobiliteten i byerne; |
| --- | --- |

62.

påpeger, at økonomiske og sociale forandringer i mange byer, især i de nye medlemsstater, har medført radikale ændringer i den måde, bestemte byområder fungerer på, og dermed også grundlæggende forandringer i transportstrømmene. Disse ændringer kræver ofte en omfattende og meget dyr ombygning af alle former for transportinfrastruktur. Det er derfor af afgørende betydning for disse byer, at der i første omgang tages fat på ombygningen af denne meget vigtige infrastruktur, og at ombygningen støttes med ESI-midler, så der sikres en funktionsdygtig og formålstjenlig infrastruktur. Støtte fra ESI-fonden bør derfor ikke begrænses til forbindelser til TEN-T-net, men bør også kunne anvendes til finansiering af lokale kommunikations- og infrastrukturnet, som påviseligt bidrager til mobiliteten i byerne;

| 63. | mener, at hvis planer for bæredygtig bytrafik udarbejdes i henhold til EU-retningslinjer, kan det formodes, at de vil blive bygget op omkring de lokale borgeres mobilitetskrav med støtte fra lokale interessenter og opbakning fra lokale politikere. Planer for bæredygtig bytrafik kan sikre, at økonomiske midler anvendes i et bredere planlægningsperspektiv og i programmer, som har politisk tilslutning på lokalt niveau; |
| --- | --- |

63.

mener, at hvis planer for bæredygtig bytrafik udarbejdes i henhold til EU-retningslinjer, kan det formodes, at de vil blive bygget op omkring de lokale borgeres mobilitetskrav med støtte fra lokale interessenter og opbakning fra lokale politikere. Planer for bæredygtig bytrafik kan sikre, at økonomiske midler anvendes i et bredere planlægningsperspektiv og i programmer, som har politisk tilslutning på lokalt niveau;

| 64. | går ind for, at tildelingen af regionale udviklings- og samhørighedsmidler koordineres med, at byer og regioner forelægger et ajourført og uafhængigt valideret auditcertifikat, som viser deres resultater inden for mobilitet i byområder og bæredygtighed. |
| --- | --- |

64.

går ind for, at tildelingen af regionale udviklings- og samhørighedsmidler koordineres med, at byer og regioner forelægger et ajourført og uafhængigt valideret auditcertifikat, som viser deres resultater inden for mobilitet i byområder og bæredygtighed.

Bruxelles, den 25. juni 2014

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  CdR 236/2007 fin.

1

(2)  CdR 417/2008 fin; CdR 256/2009 fin.

2

(3)  CdR 101/2011 fin.

3

(4)  COR-2013-07987.

4

(5)  CdR 256/2009 fin.

5

---

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/25

---

Regionsudvalgets udtalelse — Det 7. miljøhandlingsprogram og den bæredygtige by

2014/C 271/05

| Ordfører | Daiva Matoniene (LT/ECR) Medlem af byrådet i Šiauliai |
| --- | --- |
| Basisdokument | Anmodning om udarbejdelse af en udtalelse fra Kommissionen ved brev af 27. november 2013 |

Ordfører

Daiva Matoniene (LT/ECR) Medlem af byrådet i Šiauliai

Basisdokument

Anmodning om udarbejdelse af en udtalelse fra Kommissionen ved brev af 27. november 2013

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

A.   
  Generel baggrund

| 1. | Af hensyn til en effektiv ressourceudnyttelse og opnåelse af en lavemissionsøkonomi, hvor naturkapitalen beskyttes og øges, og borgernes sundhed og velvære sikres, skal det 7. miljøhandlingsprogram opfylde de mål for miljø og klima, som EU allerede har godkendt, skabe et retsgrundlag for miljøpolitikken frem mod 2020 og udstikke en vision, som EU og medlemsstaterne skal arbejde for at realisere på lang sigt frem mod 2050. |
| --- | --- |

1.

Af hensyn til en effektiv ressourceudnyttelse og opnåelse af en lavemissionsøkonomi, hvor naturkapitalen beskyttes og øges, og borgernes sundhed og velvære sikres, skal det 7. miljøhandlingsprogram opfylde de mål for miljø og klima, som EU allerede har godkendt, skabe et retsgrundlag for miljøpolitikken frem mod 2020 og udstikke en vision, som EU og medlemsstaterne skal arbejde for at realisere på lang sigt frem mod 2050.

| 2. | Kommissionen har anmodet Regionsudvalget om at udarbejde en udtalelse om de anbefalede foranstaltninger til gennemførelse af det 8. mål i det 7. miljøhandlingsprogram og har i den forbindelse formuleret fire spørgsmål:






  a) | Hvordan kan EU give byerne incitamenter til at iværksætte foranstaltninger inden for byplanlægning og bydesign, der overholder principperne for bæredygtig udvikling? |
| --- | --- | --- |

2.

Kommissionen har anmodet Regionsudvalget om at udarbejde en udtalelse om de anbefalede foranstaltninger til gennemførelse af det 8. mål i det 7. miljøhandlingsprogram og har i den forbindelse formuleret fire spørgsmål:

a)

Hvordan kan EU give byerne incitamenter til at iværksætte foranstaltninger inden for byplanlægning og bydesign, der overholder principperne for bæredygtig udvikling?

| b) | Hvordan kan formidlingen af information om eksisterende og tilgængelige EU-støtteinstrumenter til fremme af bæredygtig udvikling i byerne forbedres? |
| --- | --- |

b)

Hvordan kan formidlingen af information om eksisterende og tilgængelige EU-støtteinstrumenter til fremme af bæredygtig udvikling i byerne forbedres?

| c) | Hvordan kan EU styrke en mere effektiv udveksling af information og knowhow om de bedste idéer og foranstaltninger vedrørende bæredygtige byer i EU? |
| --- | --- |

c)

Hvordan kan EU styrke en mere effektiv udveksling af information og knowhow om de bedste idéer og foranstaltninger vedrørende bæredygtige byer i EU?

| d) | Hvordan motiveres byer med mere end 1 00  000 indbyggere til at deltage i konkurrencen om at blive udnævnt til »Europas miljøhovedstad«? |
| --- | --- |

d)

Hvordan motiveres byer med mere end 1 00  000 indbyggere til at deltage i konkurrencen om at blive udnævnt til »Europas miljøhovedstad«?

B.   
  Baggrund

| 3. | I EU bor ca. 350 millioner mennesker (70 %) i byer med over 5  000 indbyggere. Højst sandsynligt vil 80 % af europæerne bo i byer eller forstæder inden 2020. Livskvaliteten og de globale miljøforhold er direkte afhængige af bymiljøets tilstand. Størstedelen af de skadelige stoffer, der havner i miljøet, stammer fra byerne. |
| --- | --- |

3.

I EU bor ca. 350 millioner mennesker (70 %) i byer med over 5  000 indbyggere. Højst sandsynligt vil 80 % af europæerne bo i byer eller forstæder inden 2020. Livskvaliteten og de globale miljøforhold er direkte afhængige af bymiljøets tilstand. Størstedelen af de skadelige stoffer, der havner i miljøet, stammer fra byerne.

| 4. | Mange byer står over for de samme miljøudfordringer, herunder forbedring af luftkvaliteten, begrænsning af støjforureningen, trafikal trængsel og drivhusgasemissioner, modvirkning af tab af biodiversitet, vandknaphed, oversvømmelser og stormskader, bevarelse af grønne områder, rensning af forurenede grunde og forbedring af affaldshåndtering og energistyring. |
| --- | --- |

4.

Mange byer står over for de samme miljøudfordringer, herunder forbedring af luftkvaliteten, begrænsning af støjforureningen, trafikal trængsel og drivhusgasemissioner, modvirkning af tab af biodiversitet, vandknaphed, oversvømmelser og stormskader, bevarelse af grønne områder, rensning af forurenede grunde og forbedring af affaldshåndtering og energistyring.

| 5. | Regionsudvalget understreger de mærkbare fordele ved at implementere bæredygtige politikker og foranstaltninger, herunder bedre miljø, bedre folkesundhed, højere livskvalitet, større lovgivningsmæssig sikkerhed for erhvervslivet og færre markedsforvridninger. Udvalget henleder endvidere opmærksomheden på, at man overordnet skønner, at omkostningerne ved en manglende gennemførelse af gældende EU-lov på miljøområdet svarer til omkring 50 mia. euro om året til sundhedsudgifter og direkte omkostninger til miljøet (1). |
| --- | --- |

5.

Regionsudvalget understreger de mærkbare fordele ved at implementere bæredygtige politikker og foranstaltninger, herunder bedre miljø, bedre folkesundhed, højere livskvalitet, større lovgivningsmæssig sikkerhed for erhvervslivet og færre markedsforvridninger. Udvalget henleder endvidere opmærksomheden på, at man overordnet skønner, at omkostningerne ved en manglende gennemførelse af gældende EU-lov på miljøområdet svarer til omkring 50 mia. euro om året til sundhedsudgifter og direkte omkostninger til miljøet (1).

| 6. | Regionsudvalget understreger, at bæredygtige byer vil blive defineret ved deres evne til at opfylde mål for modvirkning af klimaforandringer. I betragtning af befolkningskoncentrationerne i byområder bemærker udvalget, at byer skal spille en ledende rolle for nedbringelse af drivhusgasser, hvis den globale temperaturstigning skal holdes under 2 grader C. Byerne er også bedst placeret for at fremme den adfærdsændring, der skal ledsage de gennemgribende ændringer af energi- og transportinfrastrukturen. Udvalget erkender endvidere, at byernes evne til at tilpasse sig de uundgåelige klimaforandringer og ekstreme vejrforhold også vil bestemme deres økonomiske og sociale bæredygtighed og dermed EU's konkurrenceevne. |
| --- | --- |

6.

Regionsudvalget understreger, at bæredygtige byer vil blive defineret ved deres evne til at opfylde mål for modvirkning af klimaforandringer. I betragtning af befolkningskoncentrationerne i byområder bemærker udvalget, at byer skal spille en ledende rolle for nedbringelse af drivhusgasser, hvis den globale temperaturstigning skal holdes under 2 grader C. Byerne er også bedst placeret for at fremme den adfærdsændring, der skal ledsage de gennemgribende ændringer af energi- og transportinfrastrukturen. Udvalget erkender endvidere, at byernes evne til at tilpasse sig de uundgåelige klimaforandringer og ekstreme vejrforhold også vil bestemme deres økonomiske og sociale bæredygtighed og dermed EU's konkurrenceevne.

| 7. | Ved vurderingen og planlægningen af EU's foranstaltninger til udvikling af bæredygtige byer skal der også tages hensyn til de globale rammebetingelser. På FN's konference om bæredygtig udvikling den 22. juni 2012 blev »Rio + 20«-erklæringen vedtaget, der opstiller mål for en inklusiv og grøn økonomi samt den bæredygtige udvikling efter 2015. |
| --- | --- |

7.

Ved vurderingen og planlægningen af EU's foranstaltninger til udvikling af bæredygtige byer skal der også tages hensyn til de globale rammebetingelser. På FN's konference om bæredygtig udvikling den 22. juni 2012 blev »Rio + 20«-erklæringen vedtaget, der opstiller mål for en inklusiv og grøn økonomi samt den bæredygtige udvikling efter 2015.

| 8. | I forlængelse af »Rio + 20«-erklæringen betragter Regionsudvalget en bæredygtig by som en by, der giver rammer for et samfund, som er økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig, som kun i minimalt omfang belaster miljøet, og som fremmer nye teknologier, skaber arbejdspladser, bevarer natur- og kulturarven og tilbyder social sikring. Det er tillige en by, der giver sine lokalsamfund mulighed for at deltage i den lokale beslutningstagning. |
| --- | --- |

8.

I forlængelse af »Rio + 20«-erklæringen betragter Regionsudvalget en bæredygtig by som en by, der giver rammer for et samfund, som er økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig, som kun i minimalt omfang belaster miljøet, og som fremmer nye teknologier, skaber arbejdspladser, bevarer natur- og kulturarven og tilbyder social sikring. Det er tillige en by, der giver sine lokalsamfund mulighed for at deltage i den lokale beslutningstagning.

C.   
  De vigtigste principper

| 9. | Fremme af bæredygtige byer kræver en holistisk tilgang, der skaber mulighed for at finde svar på såvel miljømæssige som sociale og økonomiske problemer i byerne samt finde svar på, hvordan byer kan opbygge modstandsdygtighed over for katastrofer. Konceptet for en bæredygtig by må ikke begrænses til kun at omfatte miljøbeskyttelse. Udfordringen består i at sikre, at kriterierne baseres på passende informationsniveauer fra de forskellige emneområder, og at de er relevante for de forskellige bytyper i EU. Dette er afgørende for at sikre, at kriterierne er lette at anvende for alle byer, der ønsker at arbejde frem imod bæredygtighed, og for at give offentligheden ansvar for denne proces. En holistisk og bæredygtig tilgang vil være en forudsætning for den fremtidige byudvikling. Hvad angår yderligere forslag til politikker for byudvikling og modstandsdygtighed henviser Regionsudvalget til udtalelserne om henholdsvis en integreret dagsorden for byerne i EU og risikostyring med henblik på modstandsdygtighed (2). |
| --- | --- |

9.

Fremme af bæredygtige byer kræver en holistisk tilgang, der skaber mulighed for at finde svar på såvel miljømæssige som sociale og økonomiske problemer i byerne samt finde svar på, hvordan byer kan opbygge modstandsdygtighed over for katastrofer. Konceptet for en bæredygtig by må ikke begrænses til kun at omfatte miljøbeskyttelse. Udfordringen består i at sikre, at kriterierne baseres på passende informationsniveauer fra de forskellige emneområder, og at de er relevante for de forskellige bytyper i EU. Dette er afgørende for at sikre, at kriterierne er lette at anvende for alle byer, der ønsker at arbejde frem imod bæredygtighed, og for at give offentligheden ansvar for denne proces. En holistisk og bæredygtig tilgang vil være en forudsætning for den fremtidige byudvikling. Hvad angår yderligere forslag til politikker for byudvikling og modstandsdygtighed henviser Regionsudvalget til udtalelserne om henholdsvis en integreret dagsorden for byerne i EU og risikostyring med henblik på modstandsdygtighed (2).

| 10. | Hvis byer skal gøres bæredygtige, er det nødvendigt at gennemføre effektive miljøforanstaltninger og indarbejde dem på alle relevante politikområder samt at integrere dem i andre sektorspecifikke strategier og aktiviteter, herunder dem der har til formål at skabe arbejdspladser og vækst. |
| --- | --- |

10.

Hvis byer skal gøres bæredygtige, er det nødvendigt at gennemføre effektive miljøforanstaltninger og indarbejde dem på alle relevante politikområder samt at integrere dem i andre sektorspecifikke strategier og aktiviteter, herunder dem der har til formål at skabe arbejdspladser og vækst.

| 11. | Planlægningen af bæredygtige byer og fysisk planlægning er i følge nærhedsprincippet en medlemsstatskompetence, og det er meget vigtigt, at dette princip overholdes. De lokale og regionale myndigheder bør så tidligt som muligt inddrages i udformningen af politikkerne og involveres i gennemførelsen og håndhævelsen af dem på lokalt plan. Den Europæiske Union kan iværksætte støtteforanstaltninger og opmuntre byer, regioner og medlemsstater til at udveksle oplysninger og god praksis og til at lære af hinanden. |
| --- | --- |

11.

Planlægningen af bæredygtige byer og fysisk planlægning er i følge nærhedsprincippet en medlemsstatskompetence, og det er meget vigtigt, at dette princip overholdes. De lokale og regionale myndigheder bør så tidligt som muligt inddrages i udformningen af politikkerne og involveres i gennemførelsen og håndhævelsen af dem på lokalt plan. Den Europæiske Union kan iværksætte støtteforanstaltninger og opmuntre byer, regioner og medlemsstater til at udveksle oplysninger og god praksis og til at lære af hinanden.

| 12. | EU's foranstaltninger, finansieringsprocedurer samt prioriteter retter sig hovedsageligt mod større byer med over 1 00  000 indbyggere, men Regionsudvalget påpeger, at ca. 56 % af EU's byer har mellem 5  000 og 1 00  000 indbyggere. Regionsudvalget understreger betydningen af den samlede effekt af bæredygtighed i små og mellemstore byer og fremhæver, at mindre byer har gode muligheder for at udforme og gennemføre principper for bæredygtig byudvikling. |
| --- | --- |

12.

EU's foranstaltninger, finansieringsprocedurer samt prioriteter retter sig hovedsageligt mod større byer med over 1 00  000 indbyggere, men Regionsudvalget påpeger, at ca. 56 % af EU's byer har mellem 5  000 og 1 00  000 indbyggere. Regionsudvalget understreger betydningen af den samlede effekt af bæredygtighed i små og mellemstore byer og fremhæver, at mindre byer har gode muligheder for at udforme og gennemføre principper for bæredygtig byudvikling.

| 13. | Regionsudvalget understreger behovet for en generel retningsgivende debat om bæredygtige byer med henblik på at fastsætte fælles mål inden 2050. |
| --- | --- |

13.

Regionsudvalget understreger behovet for en generel retningsgivende debat om bæredygtige byer med henblik på at fastsætte fælles mål inden 2050.

D.   
  Forslag til foranstaltninger

I.   Hvordan kan EU give byerne incitamenter til at iværksætte foranstaltninger inden for byplanlægning og bydesign, der overholder principperne for bæredygtig udvikling?

a)   Forvaltning på flere myndighedsniveauer og mekanismen

| 14. | Byerne har ansvaret for gennemførelse af foranstaltninger på områderne byplanlægning, fysisk planlægning, miljøbeskyttelse og energipolitik. Derfor er byerne det forvaltningsniveau, der har de bedste forudsætninger for at gennemføre foranstaltninger til bæredygtig byudvikling på den mest omkostningseffektive måde. |
| --- | --- |

14.

Byerne har ansvaret for gennemførelse af foranstaltninger på områderne byplanlægning, fysisk planlægning, miljøbeskyttelse og energipolitik. Derfor er byerne det forvaltningsniveau, der har de bedste forudsætninger for at gennemføre foranstaltninger til bæredygtig byudvikling på den mest omkostningseffektive måde.

| 15. | Princippet om forvaltning på flere myndighedsniveauer skal styrkes, idet forudsætningen for succes er samarbejde om bæredygtig byudvikling og en fælles tilgang mellem byerne, der har ansvaret for byudvikling, og andre niveauer (det regionale, nationale og europæiske), som bidrager til den overordnede ramme for bæredygtighed. |
| --- | --- |

15.

Princippet om forvaltning på flere myndighedsniveauer skal styrkes, idet forudsætningen for succes er samarbejde om bæredygtig byudvikling og en fælles tilgang mellem byerne, der har ansvaret for byudvikling, og andre niveauer (det regionale, nationale og europæiske), som bidrager til den overordnede ramme for bæredygtighed.

| 16. | Regionsudvalget bør som den EU-institution, der er talerør for EU's byer og regioner og kontaktpunkt for mange lokale netværk, være et centralt element inden for dette forvaltningssystem. Hermed sikres det, at EU's retsregler tager højde for de faktiske forhold og byernes behov. Endvidere vil det give dem mulighed for at skabe ejerskab for foranstaltninger til bæredygtig byudvikling. |
| --- | --- |

16.

Regionsudvalget bør som den EU-institution, der er talerør for EU's byer og regioner og kontaktpunkt for mange lokale netværk, være et centralt element inden for dette forvaltningssystem. Hermed sikres det, at EU's retsregler tager højde for de faktiske forhold og byernes behov. Endvidere vil det give dem mulighed for at skabe ejerskab for foranstaltninger til bæredygtig byudvikling.

| 17. | For at opfylde målet om bæredygtige byer er der behov for en kombineret »bottom-up«/»top-down«-tilgang. Byernes initiativ er ikke tilstrækkeligt. Der er behov for en fælles koordinering på EU-niveau, der aktivt inddrager de lokale og regionale myndigheder, med en passende grad af fleksibilitet, der giver byerne mulighed for at gennemføre en selvevaluering baseret på fælles kriterier for bæredygtige byer og opfylde bæredygtighedsmålene for byer ved hjælp af egne foranstaltninger. Det er også nødvendigt at lette adgangen til EU's finansieringsmekanismer med dette for øje. I tråd med EU-kriterierne med karakter af henstillinger, der kunne tage udgangspunkt i den europæiske referenceramme for bæredygtige byer (RFSC), ville der blive foretaget en analyse af byernes bæredygtighed og foretaget en vurdering af en bys styrker og svagheder. På grundlag af disse resultater kunne den enkelte by udforme en udviklingsplan og træffe de mest hensigtsmæssige foranstaltninger til forbedring af situationen. Disse kriterier kunne vægtes forskelligt for at tage højde for deres prioritet og betydning. |
| --- | --- |

17.

For at opfylde målet om bæredygtige byer er der behov for en kombineret »bottom-up«/»top-down«-tilgang. Byernes initiativ er ikke tilstrækkeligt. Der er behov for en fælles koordinering på EU-niveau, der aktivt inddrager de lokale og regionale myndigheder, med en passende grad af fleksibilitet, der giver byerne mulighed for at gennemføre en selvevaluering baseret på fælles kriterier for bæredygtige byer og opfylde bæredygtighedsmålene for byer ved hjælp af egne foranstaltninger. Det er også nødvendigt at lette adgangen til EU's finansieringsmekanismer med dette for øje. I tråd med EU-kriterierne med karakter af henstillinger, der kunne tage udgangspunkt i den europæiske referenceramme for bæredygtige byer (RFSC), ville der blive foretaget en analyse af byernes bæredygtighed og foretaget en vurdering af en bys styrker og svagheder. På grundlag af disse resultater kunne den enkelte by udforme en udviklingsplan og træffe de mest hensigtsmæssige foranstaltninger til forbedring af situationen. Disse kriterier kunne vægtes forskelligt for at tage højde for deres prioritet og betydning.

| 18. | Til sikring af en overordnet tilgang til byudvikling bør lokale, regionale og nationale forvaltningsniveauer foretage en horisontal og vertikal koordinering, og sikre et tværkommunalt og grænseoverskridende samarbejde, så det undgås, at der forekommer dobbeltarbejde og gennemføres isolerede og ukoordinerede investeringer. |
| --- | --- |

18.

Til sikring af en overordnet tilgang til byudvikling bør lokale, regionale og nationale forvaltningsniveauer foretage en horisontal og vertikal koordinering, og sikre et tværkommunalt og grænseoverskridende samarbejde, så det undgås, at der forekommer dobbeltarbejde og gennemføres isolerede og ukoordinerede investeringer.

| 19. | Regionsudvalget hilser det nye instrument »partnerskabsaftaler om gennemførelse« velkommen og anmoder Kommissionen om klarere retningslinjer for inddragelse af lokale og regionale myndigheder i dette instrument. |
| --- | --- |

19.

Regionsudvalget hilser det nye instrument »partnerskabsaftaler om gennemførelse« velkommen og anmoder Kommissionen om klarere retningslinjer for inddragelse af lokale og regionale myndigheder i dette instrument.

| 20. | Derfor foreslår udvalget, at der på EU-niveau opstilles mål frem til 2050 for den bæredygtige by baseret på et katalog over kriterier med karakter af henstillinger. Der bør allerede nu tages hensyn til disse foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde målene, i Kommissionens landespecifikke henstillinger, der indeholder retningslinjer for opfyldelsen af Europa 2020-strategiens målsætninger. Udviklingen af de langsigtede mål og de nødvendige kriterier bør bygge på eksisterende initiativer på området, herunder Leipzigcharteret om bæredygtige europæiske byer. |
| --- | --- |

20.

Derfor foreslår udvalget, at der på EU-niveau opstilles mål frem til 2050 for den bæredygtige by baseret på et katalog over kriterier med karakter af henstillinger. Der bør allerede nu tages hensyn til disse foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde målene, i Kommissionens landespecifikke henstillinger, der indeholder retningslinjer for opfyldelsen af Europa 2020-strategiens målsætninger. Udviklingen af de langsigtede mål og de nødvendige kriterier bør bygge på eksisterende initiativer på området, herunder Leipzigcharteret om bæredygtige europæiske byer.

b)   Inddragelse af offentligheden og yderligere finansieringsmekanismer

| 21. | Regionsudvalget opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at debattere deres respektive modeller for bæredygtig byudvikling med de relevante interessenter på forskellige forvaltningsniveauer. I denne sammenhæng er offentlige høringer, som borgerne kan deltage i, et glimrende middel til at få borgerne til at medvirke i de strategier, der skal formuleres. Når bæredygtighedskriterierne er fastlagt, kan man i den offentlige debat om de resultater, der konstateres på grundlag af disse kriterier, opfordre flere byer til at gå i retning af en bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

21.

Regionsudvalget opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at debattere deres respektive modeller for bæredygtig byudvikling med de relevante interessenter på forskellige forvaltningsniveauer. I denne sammenhæng er offentlige høringer, som borgerne kan deltage i, et glimrende middel til at få borgerne til at medvirke i de strategier, der skal formuleres. Når bæredygtighedskriterierne er fastlagt, kan man i den offentlige debat om de resultater, der konstateres på grundlag af disse kriterier, opfordre flere byer til at gå i retning af en bæredygtig udvikling.

| 22. | Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne om en fælles tilgang til foranstaltningerne til fremme af en bæredygtig byudvikling og indsamle information om, hvilke effektive mekanismer der allerede findes til fremme af denne indsats. En fælles tilgang og fleksible procedurer ville give byerne mulighed for at vælge de bedste foranstaltninger på området bæredygtig byudvikling på lang sigt. |
| --- | --- |

22.

Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne om en fælles tilgang til foranstaltningerne til fremme af en bæredygtig byudvikling og indsamle information om, hvilke effektive mekanismer der allerede findes til fremme af denne indsats. En fælles tilgang og fleksible procedurer ville give byerne mulighed for at vælge de bedste foranstaltninger på området bæredygtig byudvikling på lang sigt.

| 23. | Byerne bør fremme et innovativt og effektivt partnerskab mellem den offentlige sektor og erhvervslivet, således at projekter i tråd med modellen for bæredygtige byer kan realiseres på bedst mulig vis. |
| --- | --- |

23.

Byerne bør fremme et innovativt og effektivt partnerskab mellem den offentlige sektor og erhvervslivet, således at projekter i tråd med modellen for bæredygtige byer kan realiseres på bedst mulig vis.

II.   Hvordan kan formidlingen af information om eksisterende og tilgængelige EU-støtteinstrumenter til fremme af bæredygtig udvikling i byerne forbedres? og hvordan kan EU styrke en mere effektiv udveksling af information og knowhow om de bedste idéer og foranstaltninger vedrørende bæredygtige byer i EU? (Kommissionens spørgsmål b) og c))

| 24. | De eksisterende finansieringsmuligheder og -strukturer, herunder dem, der er tilgængelige under Life Plus-programmet, bør anvendes til at støtte pilotprojekter. Den Europæiske Investeringsbanks program til finansiering af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten anvendes allerede med succes, og mulighederne for at udvikle lignende programmer på andre områder, som er relevante i forbindelse med bæredygtighed, bør undersøges. |
| --- | --- |

24.

De eksisterende finansieringsmuligheder og -strukturer, herunder dem, der er tilgængelige under Life Plus-programmet, bør anvendes til at støtte pilotprojekter. Den Europæiske Investeringsbanks program til finansiering af foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten anvendes allerede med succes, og mulighederne for at udvikle lignende programmer på andre områder, som er relevante i forbindelse med bæredygtighed, bør undersøges.

| 25. | Den i praksis anvendte mekanisme til gruppering af projekter, der samler flere kommuner, der har samme mål, bør støttes. Den letter finansieringen af mindre projekter, der er vigtige for en region. |
| --- | --- |

25.

Den i praksis anvendte mekanisme til gruppering af projekter, der samler flere kommuner, der har samme mål, bør støttes. Den letter finansieringen af mindre projekter, der er vigtige for en region.

| 26. | Bevidstgørelse af offentligheden er sammen med incitamenter en af de vigtigste faktorer for realiseringen af bæredygtige byer. Foranstaltninger, der er møntet på vandbesparelse, etablering af genbrugs- og komposteringsanlæg, øget anvendelse af offentlig transport, energibesparelser mm., er ikke tilstrækkelige til at sikre en aktiv og omfattende inddragelse af samfundet i opbygningen af bæredygtige byer. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at rådgive byerne om mulighederne for at anvende visuelle informationsforanstaltninger, der til enhver tid kan give borgerne en bedre information om situationen i deres by (oplysninger om luftforurening, trafikbelastning o. lign.). |
| --- | --- |

26.

Bevidstgørelse af offentligheden er sammen med incitamenter en af de vigtigste faktorer for realiseringen af bæredygtige byer. Foranstaltninger, der er møntet på vandbesparelse, etablering af genbrugs- og komposteringsanlæg, øget anvendelse af offentlig transport, energibesparelser mm., er ikke tilstrækkelige til at sikre en aktiv og omfattende inddragelse af samfundet i opbygningen af bæredygtige byer. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at rådgive byerne om mulighederne for at anvende visuelle informationsforanstaltninger, der til enhver tid kan give borgerne en bedre information om situationen i deres by (oplysninger om luftforurening, trafikbelastning o. lign.).

| 27. | Regionsudvalget bifalder Kommissionens indsats for at oprette en webbaseret portal som et enkelt kontaktpunkt og tilskynder sine medlemmer til at videregive relevante oplysninger, hvis og når nødvendigt. Medlemsstaterne opfordres til at sikre, at informationer om kriterier, finansieringsinstrumenter og initiativer når ud til byerne. Der bør udarbejdes relevante kommunikationsplaner under inddragelse af EU-institutionerne, deres repræsentationer i medlemsstaterne, sammenslutningerne af lokale og regionale myndigheder og alle andre relevante interessenter. |
| --- | --- |

27.

Regionsudvalget bifalder Kommissionens indsats for at oprette en webbaseret portal som et enkelt kontaktpunkt og tilskynder sine medlemmer til at videregive relevante oplysninger, hvis og når nødvendigt. Medlemsstaterne opfordres til at sikre, at informationer om kriterier, finansieringsinstrumenter og initiativer når ud til byerne. Der bør udarbejdes relevante kommunikationsplaner under inddragelse af EU-institutionerne, deres repræsentationer i medlemsstaterne, sammenslutningerne af lokale og regionale myndigheder og alle andre relevante interessenter.

| 28. | De eksisterende platforme og instanser samt deres databaser og initiativer skal inddrages i EU-indsatsen for at støtte bæredygtige byer og anvendes til at styrke samarbejdet mellem dem og mellem de byer og regioner, der allerede deltager i netværk som borgmesteraftalen, den europæiske referenceramme for bæredygtige byer (RFSC), EnergyCities, Eurocities, ICLEI og den globale klimaalliance. |
| --- | --- |

28.

De eksisterende platforme og instanser samt deres databaser og initiativer skal inddrages i EU-indsatsen for at støtte bæredygtige byer og anvendes til at styrke samarbejdet mellem dem og mellem de byer og regioner, der allerede deltager i netværk som borgmesteraftalen, den europæiske referenceramme for bæredygtige byer (RFSC), EnergyCities, Eurocities, ICLEI og den globale klimaalliance.

| 29. | Kommissionen bør evaluere og styrke sin kommunikationsstrategi på baggrund af den nye finansieringsperiode og tilskynde både medlemsstater og byer til reelt at gøre brug af de 5 % af midlerne i EFRU-budgettet, der er afsat til bæredygtig byudvikling. |
| --- | --- |

29.

Kommissionen bør evaluere og styrke sin kommunikationsstrategi på baggrund af den nye finansieringsperiode og tilskynde både medlemsstater og byer til reelt at gøre brug af de 5 % af midlerne i EFRU-budgettet, der er afsat til bæredygtig byudvikling.

| 30. | Regionsudvalget, som bidrager med de erfaringer, der er gjort af de lokale og regionale myndigheder, og samarbejder med Kommissionen og de berørte parter, vil fortsat formidle information og fremme bedste praksis for bæredygtige byer samt pege på tilgængelige finansieringsmuligheder. |
| --- | --- |

30.

Regionsudvalget, som bidrager med de erfaringer, der er gjort af de lokale og regionale myndigheder, og samarbejder med Kommissionen og de berørte parter, vil fortsat formidle information og fremme bedste praksis for bæredygtige byer samt pege på tilgængelige finansieringsmuligheder.

| 31. | Regionsudvalget gentager sin støtte til udviklingen af strukturerede gennemførelses- og informationsrammer for alle de vigtigste miljøregler i EU og opfordrer Kommissionen til at inddrage de lokale og regionale myndigheder som deltagere i de strukturerede gennemførelses- og informationsrammer. |
| --- | --- |

31.

Regionsudvalget gentager sin støtte til udviklingen af strukturerede gennemførelses- og informationsrammer for alle de vigtigste miljøregler i EU og opfordrer Kommissionen til at inddrage de lokale og regionale myndigheder som deltagere i de strukturerede gennemførelses- og informationsrammer.

| 32. | Regionsudvalget understreger, at bæredygtig og miljøvenlig mobilitet i byerne spiller en vigtig rolle for byernes bæredygtighed. Hvad angår yderligere forslag om bæredygtighed og bæredygtig bytrafik henviser Regionsudvalget til udtalelsen om bytrafikpakken (3). |
| --- | --- |

32.

Regionsudvalget understreger, at bæredygtig og miljøvenlig mobilitet i byerne spiller en vigtig rolle for byernes bæredygtighed. Hvad angår yderligere forslag om bæredygtighed og bæredygtig bytrafik henviser Regionsudvalget til udtalelsen om bytrafikpakken (3).

| 33. | EU bør fortsat støtte, og i givet fald udbygge, eksisterende initiativer, der fremmer innovation og bedste praksis i byerne samt netværkssamarbejde og udveksling, og byerne bør tilskyndes til selv at føre an i indsatsen for en bæredygtig byudvikling. Regionsudvalget henviser i den forbindelse til de innovative aktioner på området bæredygtig byudvikling, der skal støttes af EFRU i perioden 2014-2020. Til sådanne aktioner hører bl.a. pilotprojekter, der afprøver nye løsninger, der vedrører spørgsmål om bæredygtig byudvikling, som er af relevans på EU-niveau. |
| --- | --- |

33.

EU bør fortsat støtte, og i givet fald udbygge, eksisterende initiativer, der fremmer innovation og bedste praksis i byerne samt netværkssamarbejde og udveksling, og byerne bør tilskyndes til selv at føre an i indsatsen for en bæredygtig byudvikling. Regionsudvalget henviser i den forbindelse til de innovative aktioner på området bæredygtig byudvikling, der skal støttes af EFRU i perioden 2014-2020. Til sådanne aktioner hører bl.a. pilotprojekter, der afprøver nye løsninger, der vedrører spørgsmål om bæredygtig byudvikling, som er af relevans på EU-niveau.

| 34. | Regionsudvalget foreslår også, at Kommissionen støtter og udvider succesfulde projekter iværksat af lokale netværk, såsom aktiviteter inden for peer review og gensidig læring, herunder besøg på stedet, grønne venskabsbyer, mentorordninger og rådgivning mellem partnere, følordninger, gennemgang og vurdering og mobilitetsordninger for eksperter i byerne. |
| --- | --- |

34.

Regionsudvalget foreslår også, at Kommissionen støtter og udvider succesfulde projekter iværksat af lokale netværk, såsom aktiviteter inden for peer review og gensidig læring, herunder besøg på stedet, grønne venskabsbyer, mentorordninger og rådgivning mellem partnere, følordninger, gennemgang og vurdering og mobilitetsordninger for eksperter i byerne.

| 35. | På nationalt samt regionalt og lokalt niveau kunne der udnævnes kontaktpunkter for bæredygtig byudvikling (focal points). Med deres hjælp ville det være nemmere at koordinere de enkelte foranstaltninger, f.eks. udvekslingsprogrammer for eksperter. Energiagenturerne og forvaltningerne i NUTS II-udviklingsregionerne kan spille en sådan koordinerende rolle. De har allerede veletablerede kontakter til byerne inden for deres retsområde samt solide erfaringer med at koordinere EU-programmer. |
| --- | --- |

35.

På nationalt samt regionalt og lokalt niveau kunne der udnævnes kontaktpunkter for bæredygtig byudvikling (focal points). Med deres hjælp ville det være nemmere at koordinere de enkelte foranstaltninger, f.eks. udvekslingsprogrammer for eksperter. Energiagenturerne og forvaltningerne i NUTS II-udviklingsregionerne kan spille en sådan koordinerende rolle. De har allerede veletablerede kontakter til byerne inden for deres retsområde samt solide erfaringer med at koordinere EU-programmer.

III.   Hvordan motiveres byer med mere end 1 00  000 indbyggere til at konkurrere om prisen »Europas miljøhovedstad«?

| 36. | Modellen for konkurrencen om at blive udnævnt til »Europas miljøhovedstad« har haft ganske god succes og bør videreudvikles Prisen som europæisk kulturhovedstad er et eksempel på, at en pris med et solidt juridisk og finansielt grundlag har endnu større potentiale til at fremme byers deltagelse og skabe langsigtede resultater. Regionsudvalget bakker op om at udvikle »Europas miljøhovedstad« i denne retning. |
| --- | --- |

36.

Modellen for konkurrencen om at blive udnævnt til »Europas miljøhovedstad« har haft ganske god succes og bør videreudvikles Prisen som europæisk kulturhovedstad er et eksempel på, at en pris med et solidt juridisk og finansielt grundlag har endnu større potentiale til at fremme byers deltagelse og skabe langsigtede resultater. Regionsudvalget bakker op om at udvikle »Europas miljøhovedstad« i denne retning.

| 37. | Et aspekt af prisen som »Europas miljøhovedstad«, der bør tages op til genovervejelse, er, at de nuværende udvælgelsestærskler fastslår, at kun byer med over 1 00  000 indbyggere kan deltage i konkurrencen. Regionsudvalget foreslår, at man kan overveje at oprette en anden kategori for byer med mindst 50  000 indbyggere for dermed at skabe yderligere perspektiver for de mindre europæiske byer. Dernæst ville det være hensigtsmæssigt at tilpasse tildelingskriterierne for denne kategori til de mindre byers ressourcer og behov, således at så mange byer som muligt kan deltage i konkurrencen. |
| --- | --- |

37.

Et aspekt af prisen som »Europas miljøhovedstad«, der bør tages op til genovervejelse, er, at de nuværende udvælgelsestærskler fastslår, at kun byer med over 1 00  000 indbyggere kan deltage i konkurrencen. Regionsudvalget foreslår, at man kan overveje at oprette en anden kategori for byer med mindst 50  000 indbyggere for dermed at skabe yderligere perspektiver for de mindre europæiske byer. Dernæst ville det være hensigtsmæssigt at tilpasse tildelingskriterierne for denne kategori til de mindre byers ressourcer og behov, således at så mange byer som muligt kan deltage i konkurrencen.

| 38. | Regionsudvalget opfordrer til at styrke netværket af europæiske miljøhovedstæder, så vindere og nominerede i konkurrencen om titlen »Europas miljøhovedstad« kan markedsføre deres byer, indgå i en udveksling om de opnåede resultater og tekniske ideer og anvende en selvstændig platform eller eksisterende strukturer hertil. |
| --- | --- |

38.

Regionsudvalget opfordrer til at styrke netværket af europæiske miljøhovedstæder, så vindere og nominerede i konkurrencen om titlen »Europas miljøhovedstad« kan markedsføre deres byer, indgå i en udveksling om de opnåede resultater og tekniske ideer og anvende en selvstændig platform eller eksisterende strukturer hertil.

| 39. | Regionsudvalget støtter aktivt prisen som »Europas miljøhovedstad« og foreslår, at kommissæren for miljø ikke blot skal skrive et brev til alle medlemsstater og opfordre dem til at øge opmærksomheden om prisen i deres byer og regioner, men også stile dette brev til miljøorganisationer, som har et tæt samarbejde med byerne. |
| --- | --- |

39.

Regionsudvalget støtter aktivt prisen som »Europas miljøhovedstad« og foreslår, at kommissæren for miljø ikke blot skal skrive et brev til alle medlemsstater og opfordre dem til at øge opmærksomheden om prisen i deres byer og regioner, men også stile dette brev til miljøorganisationer, som har et tæt samarbejde med byerne.

| 40. | Det kunne undersøges, om Kommissionen kunne indføre en pris til den »Bedste europæiske miljøbydel« for at fremme renoveringen af bydele, der defineres som fattige og sårbare, og tilskynde lokalsamfund til at engagere sig i forvaltningen af deres bydele. |
| --- | --- |

40.

Det kunne undersøges, om Kommissionen kunne indføre en pris til den »Bedste europæiske miljøbydel« for at fremme renoveringen af bydele, der defineres som fattige og sårbare, og tilskynde lokalsamfund til at engagere sig i forvaltningen af deres bydele.

| 41. | Udover Kommissionens initiativer kan det overvejes at indføre andre priser, som f.eks. »Det Grønne Flag«, for bevarelse af biodiversitet, fremme af grøn transport mm., på lokalt, regionalt og nationalt niveau. |
| --- | --- |

41.

Udover Kommissionens initiativer kan det overvejes at indføre andre priser, som f.eks. »Det Grønne Flag«, for bevarelse af biodiversitet, fremme af grøn transport mm., på lokalt, regionalt og nationalt niveau.

Bruxelles, den 25. juni 2014

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Kommissionens undersøgelse: »The cost of not implementing the environmental acquis«, COWI 2011.

1

(2)  COR-2013-06902; CoR-2014-02646.

2

(3)  COR-2014-00090.

3

---

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/30

---

Regionsudvalgets udtalelse — Den fremtidige EU-politik for retlige og indre anliggender

2014/C 271/06

| Ordfører | Lotta Håkansson Harju (SE/PSE), medlem af Järfälla byråd |
| --- | --- |
| Basisdokumenter | Vejen frem mod et åbent og sikkert Europa
  COM(2014) 154 final
  EU's dagsorden for retlige anliggender 2020 — Øget tillid, mobilitet og vækst i Unionen
  COM(2014) 144 final |

Ordfører

Lotta Håkansson Harju (SE/PSE), medlem af Järfälla byråd

Basisdokumenter

Vejen frem mod et åbent og sikkert Europa

COM(2014) 154 final

EU's dagsorden for retlige anliggender 2020 — Øget tillid, mobilitet og vækst i Unionen

COM(2014) 144 final

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

Generelle anbefalinger

| 1. | Regionsudvalget bifalder Kommissionens ønske om at konsolidere de fremskridt, der er gjort på området retlige og indre anliggender gennem en korrekt gennemførelse og en effektiv opfølgning (monitoring). Samtidig understreger udvalget, at en sådan konsolidering bl.a. kan føre til yderligere lovgivningsforanstaltninger, der skal være i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet, for at fylde de eksisterende huller og muliggøre et fleksibelt EU, der er i stand til at tackle nye globale udfordringer. |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget bifalder Kommissionens ønske om at konsolidere de fremskridt, der er gjort på området retlige og indre anliggender gennem en korrekt gennemførelse og en effektiv opfølgning (monitoring). Samtidig understreger udvalget, at en sådan konsolidering bl.a. kan føre til yderligere lovgivningsforanstaltninger, der skal være i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet, for at fylde de eksisterende huller og muliggøre et fleksibelt EU, der er i stand til at tackle nye globale udfordringer.

| 2. | Det stærkere fokus på grundlæggende rettigheder, som EU har forpligtet sig til, skal reelt sætte sit præg på alle niveauer. EU skal i overensstemmelse med sit charter om grundlæggende rettigheder fortsætte og videreudvikle sine bestræbelser på dette felt for at forblive et åbent og sikkert område baseret på gensidig respekt for grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

2.

Det stærkere fokus på grundlæggende rettigheder, som EU har forpligtet sig til, skal reelt sætte sit præg på alle niveauer. EU skal i overensstemmelse med sit charter om grundlæggende rettigheder fortsætte og videreudvikle sine bestræbelser på dette felt for at forblive et åbent og sikkert område baseret på gensidig respekt for grundlæggende rettigheder.

| 3. | Regionsudvalget hilser i den forbindelse velkommen, at Kommissionen har udviklet en ramme for håndteringen af systematiske trusler mod retsstatsprincippet i medlemsstaterne, eftersom retsstaten og princippet om lighed for loven er forudsætninger for gennemførelse af og respekt for grundlæggende rettigheder i EU (1). |
| --- | --- |

3.

Regionsudvalget hilser i den forbindelse velkommen, at Kommissionen har udviklet en ramme for håndteringen af systematiske trusler mod retsstatsprincippet i medlemsstaterne, eftersom retsstaten og princippet om lighed for loven er forudsætninger for gennemførelse af og respekt for grundlæggende rettigheder i EU (1).

| 4. | I EU's charter anerkendes såvel grundlæggende rettigheder, der gælder for alle mennesker, som specifikke rettigheder for EU-borgerne. For at disse rettigheder kan realiseres for alle, kræves en vidtgående indsats på flere niveauer, hvor de lokale og regionale myndigheder spiller en fremtrædende, aktiv og fremadskuende rolle. |
| --- | --- |

4.

I EU's charter anerkendes såvel grundlæggende rettigheder, der gælder for alle mennesker, som specifikke rettigheder for EU-borgerne. For at disse rettigheder kan realiseres for alle, kræves en vidtgående indsats på flere niveauer, hvor de lokale og regionale myndigheder spiller en fremtrædende, aktiv og fremadskuende rolle.

| 5. | Udvalget understreger, at det er i lokalsamfundet, at grundlaget skabes for et inklusivt samfund med reel respekt for grundlæggende rettigheder og dermed også et samfund præget af ligestilling, mangfoldighed og beskyttelse af de mest udsatte. Samtidig er det også på lokalt og regionalt niveau, at udfordringer med hensyn til retlige og indre anliggender mærkes tydeligst og deres konsekvenser på de enkelte borgere fremstår klarest. |
| --- | --- |

5.

Udvalget understreger, at det er i lokalsamfundet, at grundlaget skabes for et inklusivt samfund med reel respekt for grundlæggende rettigheder og dermed også et samfund præget af ligestilling, mangfoldighed og beskyttelse af de mest udsatte. Samtidig er det også på lokalt og regionalt niveau, at udfordringer med hensyn til retlige og indre anliggender mærkes tydeligst og deres konsekvenser på de enkelte borgere fremstår klarest.

| 6. | Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag om at vedtage supplerende regler, der kan lette borgernes hverdag og bidrage til væksten, forudsat at de ikke er overflødige, men er effektive og fremmer harmonisering og forenkling af de nuværende lovrammer i videst muligt omfang. En forbedret lovgivningsteknik bidrager til den økonomiske vækst, da det letter forretningsforbindelserne og borgernes dagligdag. |
| --- | --- |

6.

Regionsudvalget støtter Kommissionens forslag om at vedtage supplerende regler, der kan lette borgernes hverdag og bidrage til væksten, forudsat at de ikke er overflødige, men er effektive og fremmer harmonisering og forenkling af de nuværende lovrammer i videst muligt omfang. En forbedret lovgivningsteknik bidrager til den økonomiske vækst, da det letter forretningsforbindelserne og borgernes dagligdag.

| 7. | Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at koncentrere sig om konkrete og pragmatiske lovgivningsforslag, som — ikke mindst i en tid, hvor de økonomiske og sociale problemer forværres — kan få umiddelbar positiv indvirkning på borgerne og på en meget konkret måde hjælpe dem med at løse de problemer, de støder på i deres hverdag. Disse vanskeligheder opstår især i de mindre udviklede grænseregioner, hvor borgernes økonomiske og sociale aktiviteter har det sværest. |
| --- | --- |

7.

Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at koncentrere sig om konkrete og pragmatiske lovgivningsforslag, som — ikke mindst i en tid, hvor de økonomiske og sociale problemer forværres — kan få umiddelbar positiv indvirkning på borgerne og på en meget konkret måde hjælpe dem med at løse de problemer, de støder på i deres hverdag. Disse vanskeligheder opstår især i de mindre udviklede grænseregioner, hvor borgernes økonomiske og sociale aktiviteter har det sværest.

| 8. | For fuldt ud at værne om alle borgeres grundlæggende rettigheder, er det således nødvendigt med en klar fælles indsats og et fælles ansvar på alle niveauer. Indsatsen for grundlæggende rettigheder skal opfattes som en langsigtet og kontinuerlig proces. En samlet vision for, hvordan dette mål nås, skal forankres på alle niveauer: lokalt, regionalt, nationalt og europæisk. Manglende samspil mellem de forskellige niveauer risikerer at give ekstremistiske, racistiske og fremmedfjendtlige kræfter vind i sejlene og at modvirke en positiv udvikling i hele EU. |
| --- | --- |

8.

For fuldt ud at værne om alle borgeres grundlæggende rettigheder, er det således nødvendigt med en klar fælles indsats og et fælles ansvar på alle niveauer. Indsatsen for grundlæggende rettigheder skal opfattes som en langsigtet og kontinuerlig proces. En samlet vision for, hvordan dette mål nås, skal forankres på alle niveauer: lokalt, regionalt, nationalt og europæisk. Manglende samspil mellem de forskellige niveauer risikerer at give ekstremistiske, racistiske og fremmedfjendtlige kræfter vind i sejlene og at modvirke en positiv udvikling i hele EU.

| 9. | Regionsudvalget vil gerne fremhæve de lokale og regionale myndigheders centrale rolle på politikområdet »retlige og indre anliggender«. De har afgørende ansvar for gennemførelsen af flere dele af eksisterende national og europæisk lovgivning, de udvikler og afprøver nye politiske løsninger, de støtter borgerne i forbindelse med disses udøvelse af deres rettigheder og de samler den information og de erfaringer, som er nødvendig for at videreudvikle områderne. Lokale og regionale myndigheder har derfor store muligheder for at bidrage til politikområdernes udvikling — fra planlægning og gennemførelse til opfølgning og evaluering. |
| --- | --- |

9.

Regionsudvalget vil gerne fremhæve de lokale og regionale myndigheders centrale rolle på politikområdet »retlige og indre anliggender«. De har afgørende ansvar for gennemførelsen af flere dele af eksisterende national og europæisk lovgivning, de udvikler og afprøver nye politiske løsninger, de støtter borgerne i forbindelse med disses udøvelse af deres rettigheder og de samler den information og de erfaringer, som er nødvendig for at videreudvikle områderne. Lokale og regionale myndigheder har derfor store muligheder for at bidrage til politikområdernes udvikling — fra planlægning og gennemførelse til opfølgning og evaluering.

| 10. | Lokale og regionale myndigheder er således helt nødvendige parter i udformningen og gennemførelsen af retlige og indre anliggender. Regionsudvalget opfordrer derfor Kommissionen, Parlamentet og Rådet til udtrykkeligt at anerkende kommuner og regioner som fuldgyldige partnere på disse politikområder og at give dem mulighed for at påtage sig deres del af ansvaret. |
| --- | --- |

10.

Lokale og regionale myndigheder er således helt nødvendige parter i udformningen og gennemførelsen af retlige og indre anliggender. Regionsudvalget opfordrer derfor Kommissionen, Parlamentet og Rådet til udtrykkeligt at anerkende kommuner og regioner som fuldgyldige partnere på disse politikområder og at give dem mulighed for at påtage sig deres del af ansvaret.

| 11. | Politikken for retlige og indre anliggender bør samordnes med de øvrige EU-politikker. Regionsudvalget gør opmærksom på behovet for en bedre samordning mellem på den ene side de spørgsmål, som vedrører retlige og indre anliggender, og på den anden side EU's politik vedrørende økonomiske, sociale og udenrigsanliggender med henblik på at styrke overholdelsen af rettigheder på alle områder samt øge deres indbyrdes sammenhæng. Politikken for retlige og indre anliggender bør samordnes med den økonomi- og socialpolitik, der føres af struktur- og investeringsfondene, især i de mindre udviklede regioner og navnlig på uddannelses- og beskæftigelsesområdet. Udvalget er ligeledes enig med Kommissionen i, at politikker for retlige og indre anliggender skal integreres i EU's generelle udenrigspolitik på en måde, som muliggør en styrkelse af dialogen og samarbejdet med tredjelande og synergier med EU's øvrige politikområder (2). |
| --- | --- |

11.

Politikken for retlige og indre anliggender bør samordnes med de øvrige EU-politikker. Regionsudvalget gør opmærksom på behovet for en bedre samordning mellem på den ene side de spørgsmål, som vedrører retlige og indre anliggender, og på den anden side EU's politik vedrørende økonomiske, sociale og udenrigsanliggender med henblik på at styrke overholdelsen af rettigheder på alle områder samt øge deres indbyrdes sammenhæng. Politikken for retlige og indre anliggender bør samordnes med den økonomi- og socialpolitik, der føres af struktur- og investeringsfondene, især i de mindre udviklede regioner og navnlig på uddannelses- og beskæftigelsesområdet. Udvalget er ligeledes enig med Kommissionen i, at politikker for retlige og indre anliggender skal integreres i EU's generelle udenrigspolitik på en måde, som muliggør en styrkelse af dialogen og samarbejdet med tredjelande og synergier med EU's øvrige politikområder (2).

Styrkelse af rettighedernes Europa

| 12. | Myndigheder på alle niveauer skal engagere sig aktivt i at beskytte og fremme grundlæggende rettigheder og friheder for alle mennesker. De lokale og regionale myndigheder har som følge af deres nærhed til borgerne et større ansvar for at øge bevidstheden om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

12.

Myndigheder på alle niveauer skal engagere sig aktivt i at beskytte og fremme grundlæggende rettigheder og friheder for alle mennesker. De lokale og regionale myndigheder har som følge af deres nærhed til borgerne et større ansvar for at øge bevidstheden om grundlæggende rettigheder.

| 13. | Regionsudvalget understreger, at alle mennesker har grundlæggende rettigheder og friheder uanset køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering, og at man altid skal være særlig opmærksom på såkaldt sårbare grupper som børn, udokumenterede migranter og asylansøgere m.fl. i forbindelse med planlægning, gennemførelse, opfølgning og evaluering. |
| --- | --- |

13.

Regionsudvalget understreger, at alle mennesker har grundlæggende rettigheder og friheder uanset køn, race, farve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering, og at man altid skal være særlig opmærksom på såkaldt sårbare grupper som børn, udokumenterede migranter og asylansøgere m.fl. i forbindelse med planlægning, gennemførelse, opfølgning og evaluering.

| 14. | Strategisk kommunikation om samtlige niveauers ansvar for respekt, beskyttelse, gennemførelse og fremme af grundlæggende rettigheder, opfyldelsen af fælles internationale forpligtelser samt de langsigtede gevinster ved modtagelsen af asylansøgere og flygtninge er central for at modvirke den tiltagende ekstremisme, racisme og fremmedfjendtlighed i mange af EU's medlemsstater. |
| --- | --- |

14.

Strategisk kommunikation om samtlige niveauers ansvar for respekt, beskyttelse, gennemførelse og fremme af grundlæggende rettigheder, opfyldelsen af fælles internationale forpligtelser samt de langsigtede gevinster ved modtagelsen af asylansøgere og flygtninge er central for at modvirke den tiltagende ekstremisme, racisme og fremmedfjendtlighed i mange af EU's medlemsstater.

| 15. | Viden om, hvordan grundlæggende rettigheder gennemføres i praksis er en central faktor for at skabe et europæisk retligt område, som respekterer og fremmer grundlæggende rettigheder, mangfoldighed og samarbejde. Regionsudvalget bifalder derfor den webbaserede vejledning, som EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder har udviklet, for at hjælpe offentlige tjenestemænd på lokalt, regionalt og nationalt niveau i deres daglige arbejde med at forbedre samarbejdet omkring beskyttelse og fremme af de grundlæggende rettigheder via et samarbejde på flere myndighedsniveauer (3). Udvalget opfordrer Kommissionen til at satse yderligere ressourcer på at udvikle, opdatere og udbrede praktiske værktøjer af denne type til støtte for tjenestemænd og folkevalgte på forskellige niveauer. |
| --- | --- |

15.

Viden om, hvordan grundlæggende rettigheder gennemføres i praksis er en central faktor for at skabe et europæisk retligt område, som respekterer og fremmer grundlæggende rettigheder, mangfoldighed og samarbejde. Regionsudvalget bifalder derfor den webbaserede vejledning, som EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder har udviklet, for at hjælpe offentlige tjenestemænd på lokalt, regionalt og nationalt niveau i deres daglige arbejde med at forbedre samarbejdet omkring beskyttelse og fremme af de grundlæggende rettigheder via et samarbejde på flere myndighedsniveauer (3). Udvalget opfordrer Kommissionen til at satse yderligere ressourcer på at udvikle, opdatere og udbrede praktiske værktøjer af denne type til støtte for tjenestemænd og folkevalgte på forskellige niveauer.

| 16. | Udvalget fremhæver på grund af lokale og regionale myndigheders centrale rolle, store kapacitet og erfaringer, at der er behov for et forum til udveksling af information og bedste praksis mellem de lokale og regionale myndigheder, civilsamfundets aktører og andre forvaltningsniveauer (nationale, europæiske og internationale). Regionsudvalget tilskynder EU til yderligere at understøtte dette gennem målrettede foranstaltninger og programmer. |
| --- | --- |

16.

Udvalget fremhæver på grund af lokale og regionale myndigheders centrale rolle, store kapacitet og erfaringer, at der er behov for et forum til udveksling af information og bedste praksis mellem de lokale og regionale myndigheder, civilsamfundets aktører og andre forvaltningsniveauer (nationale, europæiske og internationale). Regionsudvalget tilskynder EU til yderligere at understøtte dette gennem målrettede foranstaltninger og programmer.

| 17. | Gennemførelsen af EU's charter om grundlæggende rettigheder på lokalt og regionalt niveau bør ses i sammenhæng med de årlige charterrapporter. Dette vil vise, på hvilke områder de lokale og regionale myndigheder eventuelt må øge deres indsats og styrke kommunikationen mellem niveauerne. |
| --- | --- |

17.

Gennemførelsen af EU's charter om grundlæggende rettigheder på lokalt og regionalt niveau bør ses i sammenhæng med de årlige charterrapporter. Dette vil vise, på hvilke områder de lokale og regionale myndigheder eventuelt må øge deres indsats og styrke kommunikationen mellem niveauerne.

| 18. | Grundlæggende rettigheder er ikke bare et spørgsmål, der hører under retlige og indre anliggender — det vedrører så godt som alle generaldirektorater. For at styrke disses rolle og horisontale karakter mener Regionsudvalget, at kommissærerne med ansvar for retlige og indre anliggender bør koordinere grundlæggende rettigheder med alle Kommissionens generaldirektorater. |
| --- | --- |

18.

Grundlæggende rettigheder er ikke bare et spørgsmål, der hører under retlige og indre anliggender — det vedrører så godt som alle generaldirektorater. For at styrke disses rolle og horisontale karakter mener Regionsudvalget, at kommissærerne med ansvar for retlige og indre anliggender bør koordinere grundlæggende rettigheder med alle Kommissionens generaldirektorater.

| 19. | Denne koordinering bør sigte mod at slå bro mellem generaldirektoraternes kompetencer, så man undgår konflikter om målsætninger, mod at overvåge gennemførelsen af grundlæggende rettigheder, foretage rettigheds- og kønsanalyser, udarbejde informationsnotater, opmuntre medlemsstaterne til at ratificere og gennemføre centrale internationale og regionale rettighedsinstrumenter, konsultere forskellige aktører samt mod, at den rigtige terminologi anvendes, og at kommunikationen er god. Koordineringen bør ske i nært samarbejde med EU's agentur for grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

19.

Denne koordinering bør sigte mod at slå bro mellem generaldirektoraternes kompetencer, så man undgår konflikter om målsætninger, mod at overvåge gennemførelsen af grundlæggende rettigheder, foretage rettigheds- og kønsanalyser, udarbejde informationsnotater, opmuntre medlemsstaterne til at ratificere og gennemføre centrale internationale og regionale rettighedsinstrumenter, konsultere forskellige aktører samt mod, at den rigtige terminologi anvendes, og at kommunikationen er god. Koordineringen bør ske i nært samarbejde med EU's agentur for grundlæggende rettigheder.

| 20. | Samarbejdet om grundlæggende rettigheder vil blive lettet betydeligt, hvis de rettigheder, som garanteres i charteret, kan implementeres umiddelbart i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

20.

Samarbejdet om grundlæggende rettigheder vil blive lettet betydeligt, hvis de rettigheder, som garanteres i charteret, kan implementeres umiddelbart i medlemsstaterne.

| 21. | Kendskabet til de specifikke rettigheder, som EU-borgere har i andre medlemsstater, bør styrkes. Anvendelsen af direktivet om personers frie bevægelighed er af central betydning for, at EU-borgerne og deres familier kan garanteres retten til frit at flytte mellem og bosætte sig i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

21.

Kendskabet til de specifikke rettigheder, som EU-borgere har i andre medlemsstater, bør styrkes. Anvendelsen af direktivet om personers frie bevægelighed er af central betydning for, at EU-borgerne og deres familier kan garanteres retten til frit at flytte mellem og bosætte sig i medlemsstaterne.

| 22. | Efter Regionsudvalgets mening kan retten til fri bevægelighed trækkes endnu tydeligere frem. Som Kommissionen påpeger, havner EU-borgerne ofte i forskellige praktiske og retlige problemer, når de forsøger at udøve de rettigheder, de nyder i hjemlandet, i et andet EU-land (4). Samtidig skal de udfordringer, som den frie bevægelighed skaber i de enkelte kommuner og/eller regioner, håndteres bedre. Også her kan målrettede foranstaltninger eller programmer anvendes. |
| --- | --- |

22.

Efter Regionsudvalgets mening kan retten til fri bevægelighed trækkes endnu tydeligere frem. Som Kommissionen påpeger, havner EU-borgerne ofte i forskellige praktiske og retlige problemer, når de forsøger at udøve de rettigheder, de nyder i hjemlandet, i et andet EU-land (4). Samtidig skal de udfordringer, som den frie bevægelighed skaber i de enkelte kommuner og/eller regioner, håndteres bedre. Også her kan målrettede foranstaltninger eller programmer anvendes.

Et rettighedsbaseret og solidarisk Europa i indvandrings- og asylanliggender

| 23. | Regionsudvalget understreger, at EU bør styrke gennemførelsen af den europæiske asyl- og indvandringspolitik, som skal baseres på grundlæggende rettigheder, solidaritet, gensidig tillid og delt ansvar mellem medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder. |
| --- | --- |

23.

Regionsudvalget understreger, at EU bør styrke gennemførelsen af den europæiske asyl- og indvandringspolitik, som skal baseres på grundlæggende rettigheder, solidaritet, gensidig tillid og delt ansvar mellem medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder.

| 24. | EU skal fortsat være et fristed for dem, der flygter fra forfølgelse eller har behov for beskyttelse. Behovet for en kontrolleret modtagelse af migranter og for beskyttelsen af grænsernes integritet må aldrig gå forud for retten til at søge international beskyttelse. Regionsudvalget minder derfor om, at kontrol og overvågning af land- og søgrænser ikke må svække den grundlæggende forpligtelse til at redde liv og overholde menneskerettighederne. |
| --- | --- |

24.

EU skal fortsat være et fristed for dem, der flygter fra forfølgelse eller har behov for beskyttelse. Behovet for en kontrolleret modtagelse af migranter og for beskyttelsen af grænsernes integritet må aldrig gå forud for retten til at søge international beskyttelse. Regionsudvalget minder derfor om, at kontrol og overvågning af land- og søgrænser ikke må svække den grundlæggende forpligtelse til at redde liv og overholde menneskerettighederne.

| 25. | Efter udvalgets mening er tillid og et fungerende samspil mellem det lokale, regionale, nationale og europæiske niveau om ressource- og ansvarsfordelingen en absolut forudsætning for en holdbar og ligeværdig asyl- og flygtningemodtagelse. Dette samspil mangler i visse afgørende henseender i dag og er en alvorlig hindring for nyankomnes etablering, samtidig med at det risikerer at fremme fremmedfjendtlige kræfter. Der er grundlæggende det samme behov for effektivt samarbejde, når det gælder modtagelse af andre typer indvandrere. |
| --- | --- |

25.

Efter udvalgets mening er tillid og et fungerende samspil mellem det lokale, regionale, nationale og europæiske niveau om ressource- og ansvarsfordelingen en absolut forudsætning for en holdbar og ligeværdig asyl- og flygtningemodtagelse. Dette samspil mangler i visse afgørende henseender i dag og er en alvorlig hindring for nyankomnes etablering, samtidig med at det risikerer at fremme fremmedfjendtlige kræfter. Der er grundlæggende det samme behov for effektivt samarbejde, når det gælder modtagelse af andre typer indvandrere.

| 26. | Regionsudvalget opfordrer alle niveauer i EU til at deles om ansvaret for at tage imod og integrere flygtninge og slår til lyd for mere interregionalt samarbejde, samordning og solidaritet gennem udvikling af en mekanisme for omfordeling af ansvaret mellem medlemsstater, regioner og kommuner, som tager hensyn til strukturelle begrænsninger, ressourcer og andre relevante faktorer. De enkelte stater har i dag ansvaret for asyl- og flygtningepolitikken, ligesom de også bærer det økonomiske ansvar for modtagelsen. Modtagelsen er dog ulige fordelt såvel mellem medlemsstaterne som inden for de nationale grænser, og nogle lokale og regionale myndigheder bærer et større ansvar end andre ved at tage imod en stor del af de nyankomne. Regionsudvalget gør opmærksom på, at Den Europæiske Union skal tage hensyn til de særlige problemer i regioner, der på et givet tidspunkt er adgangsport for migranter med behov for former for bistand og tjenesteydelser, som i mange tilfælde overstiger de enkelte regioners kapacitet. Der bør derfor indføres et specifikt finansielt instrument, som primært tager sigte på de regioner, der modtager immigranterne, og på transitområderne. |
| --- | --- |

26.

Regionsudvalget opfordrer alle niveauer i EU til at deles om ansvaret for at tage imod og integrere flygtninge og slår til lyd for mere interregionalt samarbejde, samordning og solidaritet gennem udvikling af en mekanisme for omfordeling af ansvaret mellem medlemsstater, regioner og kommuner, som tager hensyn til strukturelle begrænsninger, ressourcer og andre relevante faktorer. De enkelte stater har i dag ansvaret for asyl- og flygtningepolitikken, ligesom de også bærer det økonomiske ansvar for modtagelsen. Modtagelsen er dog ulige fordelt såvel mellem medlemsstaterne som inden for de nationale grænser, og nogle lokale og regionale myndigheder bærer et større ansvar end andre ved at tage imod en stor del af de nyankomne. Regionsudvalget gør opmærksom på, at Den Europæiske Union skal tage hensyn til de særlige problemer i regioner, der på et givet tidspunkt er adgangsport for migranter med behov for former for bistand og tjenesteydelser, som i mange tilfælde overstiger de enkelte regioners kapacitet. Der bør derfor indføres et specifikt finansielt instrument, som primært tager sigte på de regioner, der modtager immigranterne, og på transitområderne.

| 27. | Udvalget er bekymret over, at FN's konvention om barnets rettigheder og handlingsplanen om uledsagede mindreårige (2010-2014) ikke altid overholdes af alle EU-medlemsstater ved modtagelsen af asyl-ansøgere, flygtninge, indvandrere og uledsagede mindreårige. Dette understreger betydningen af, at kommunerne og regionerne støtter hinanden, så de kan tage deres del af ansvaret for, at disse bestemmelser overholdes i henseende til både piger og drenge. Udvalget minder Kommissionen om, at den nævnte handlingsplan udløber i 2014, og opfordrer derfor til, at man tager skridt til at forny den. |
| --- | --- |

27.

Udvalget er bekymret over, at FN's konvention om barnets rettigheder og handlingsplanen om uledsagede mindreårige (2010-2014) ikke altid overholdes af alle EU-medlemsstater ved modtagelsen af asyl-ansøgere, flygtninge, indvandrere og uledsagede mindreårige. Dette understreger betydningen af, at kommunerne og regionerne støtter hinanden, så de kan tage deres del af ansvaret for, at disse bestemmelser overholdes i henseende til både piger og drenge. Udvalget minder Kommissionen om, at den nævnte handlingsplan udløber i 2014, og opfordrer derfor til, at man tager skridt til at forny den.

| 28. | Hidtil har artikel 80 i EUF-traktaten ikke været anvendt til at træffe foranstaltninger, som gør solidaritet og retfærdig ansvarsfordeling til virkelighed på mobilitetsområdet. Forpligtelsen til at flytte og hjemsende har været helt frivillig, og i visse tilfælde er byer gået i front med at omsætte disse forpligtelser i praksis. |
| --- | --- |

28.

Hidtil har artikel 80 i EUF-traktaten ikke været anvendt til at træffe foranstaltninger, som gør solidaritet og retfærdig ansvarsfordeling til virkelighed på mobilitetsområdet. Forpligtelsen til at flytte og hjemsende har været helt frivillig, og i visse tilfælde er byer gået i front med at omsætte disse forpligtelser i praksis.

| 29. | En ujævn fordeling af asylansøgere og flygtninge mellem stater, regioner og internt i regioner samt manglen på arbejde, boliger osv. er en stor udfordring for de lokale og regionale myndigheder. Det samme gælder mangel på fremsynethed og mulighed for at planlægge modtagelsen i god tid. Tilfældige løsninger har ofte negative sociale konsekvenser, hvilket igen påvirker mulighederne for at tilegne sig de værktøjer, som kræves for at indlede integrationsprocessen. |
| --- | --- |

29.

En ujævn fordeling af asylansøgere og flygtninge mellem stater, regioner og internt i regioner samt manglen på arbejde, boliger osv. er en stor udfordring for de lokale og regionale myndigheder. Det samme gælder mangel på fremsynethed og mulighed for at planlægge modtagelsen i god tid. Tilfældige løsninger har ofte negative sociale konsekvenser, hvilket igen påvirker mulighederne for at tilegne sig de værktøjer, som kræves for at indlede integrationsprocessen.

| 30. | Regionsudvalget synes derfor, at det er på tide gøre det mere klart, hvad delt ansvar og solidaritet på asylområdet indebærer. Det står klart, at stater, regioner og kommuner bruger forskellige argumenter for, hvad de mener skal opfattes som et rimeligt delt ansvar eller som solidaritet ud fra deres egne særlige forudsætninger og ønsker. Det drejer sig om alt fra antallet af asylansøgere, som ankommer direkte, til antallet af asylansøgninger, som behandles, den finansielle situation, mangel på boliger, tidligere modtagelser, befolkningstæthed etc. Det drejer sig også om kort- og langsigtede perspektiver. |
| --- | --- |

30.

Regionsudvalget synes derfor, at det er på tide gøre det mere klart, hvad delt ansvar og solidaritet på asylområdet indebærer. Det står klart, at stater, regioner og kommuner bruger forskellige argumenter for, hvad de mener skal opfattes som et rimeligt delt ansvar eller som solidaritet ud fra deres egne særlige forudsætninger og ønsker. Det drejer sig om alt fra antallet af asylansøgere, som ankommer direkte, til antallet af asylansøgninger, som behandles, den finansielle situation, mangel på boliger, tidligere modtagelser, befolkningstæthed etc. Det drejer sig også om kort- og langsigtede perspektiver.

| 31. | Regionsudvalget betoner behovet for, at lokale, regionale og nationale myndigheder deler bedste praksis, for så vidt angår behandlingen af asylansøgere og flygtninge, integrationspolitik og forebyggelse af ureglementeret indvandring. Udvalget gør opmærksom på, at dette kan muliggøre en bottom-up-tilgang til håndteringen af forskelle mellem medlemsstater og regioner med hensyn til de vilkår, som asylansøgere, flygtninge eller ureglementerede indvandrere møder, når de ankommer til det første modtagerland, og med hensyn til, hvor hurtigt og effektivt ansøgninger og sager behandles. Det bemærker desuden, at små kommuner mangler ressourcer til at tage sig af store indvandrerstrømme, understreger i den forbindelse betydningen af solidaritet mellem kommunerne og opfordrer til at styrke Frontex med henblik på et mere effektivt og strømlinet samarbejde mellem de nationale grænsemyndigheder og for at beskytte såvel migranter som EU's ydre grænser. |
| --- | --- |

31.

Regionsudvalget betoner behovet for, at lokale, regionale og nationale myndigheder deler bedste praksis, for så vidt angår behandlingen af asylansøgere og flygtninge, integrationspolitik og forebyggelse af ureglementeret indvandring. Udvalget gør opmærksom på, at dette kan muliggøre en bottom-up-tilgang til håndteringen af forskelle mellem medlemsstater og regioner med hensyn til de vilkår, som asylansøgere, flygtninge eller ureglementerede indvandrere møder, når de ankommer til det første modtagerland, og med hensyn til, hvor hurtigt og effektivt ansøgninger og sager behandles. Det bemærker desuden, at små kommuner mangler ressourcer til at tage sig af store indvandrerstrømme, understreger i den forbindelse betydningen af solidaritet mellem kommunerne og opfordrer til at styrke Frontex med henblik på et mere effektivt og strømlinet samarbejde mellem de nationale grænsemyndigheder og for at beskytte såvel migranter som EU's ydre grænser.

| 32. | For at komme videre i diskussionerne om ansvarsfordeling foreslår Regionsudvalget derfor en forskningstudie af, hvordan forskellige medlemsstater, regioner og kommuner definerer »delt ansvar og solidaritet«, samt hvilket resultat de forskellige definitioner ville have ved forskellige scenarier. Studien bør også analysere, hvordan en mere jævn fordeling af asyl- og flygtningemodtagelsen mellem kommuner, regioner og stater kan virkeliggøres i EU. |
| --- | --- |

32.

For at komme videre i diskussionerne om ansvarsfordeling foreslår Regionsudvalget derfor en forskningstudie af, hvordan forskellige medlemsstater, regioner og kommuner definerer »delt ansvar og solidaritet«, samt hvilket resultat de forskellige definitioner ville have ved forskellige scenarier. Studien bør også analysere, hvordan en mere jævn fordeling af asyl- og flygtningemodtagelsen mellem kommuner, regioner og stater kan virkeliggøres i EU.

| 33. | Det er også vigtigt, at EU har held med at tage vare på den vigtige ressource, som de nyankomne udgør. En vellykket integrationsindsats med forvaltning af mangfoldigheden på lokalt og regionalt niveau er vækstfremmende, øger mulighederne for læring og iværksætteri og bidrager til at dække fremtidens arbejdskraftsbehov samt til den fremtidige finansiering af velfærden. For at denne politik kan give positive resultater er det afgørende vigtigt at investere i uddannelse og job til indvandrere, så disse kan integreres i arbejdsmarkedet i EU, og i oplysning om og forvaltning af kulturel mangfoldighed for at opnå en holdningsændring i den brede befolkning og bedre sociale relationer. |
| --- | --- |

33.

Det er også vigtigt, at EU har held med at tage vare på den vigtige ressource, som de nyankomne udgør. En vellykket integrationsindsats med forvaltning af mangfoldigheden på lokalt og regionalt niveau er vækstfremmende, øger mulighederne for læring og iværksætteri og bidrager til at dække fremtidens arbejdskraftsbehov samt til den fremtidige finansiering af velfærden. For at denne politik kan give positive resultater er det afgørende vigtigt at investere i uddannelse og job til indvandrere, så disse kan integreres i arbejdsmarkedet i EU, og i oplysning om og forvaltning af kulturel mangfoldighed for at opnå en holdningsændring i den brede befolkning og bedre sociale relationer.

| 34. | Regionsudvalget understreger behovet for en fælles EU-tilgang til svig og misbrug. |
| --- | --- |

34.

Regionsudvalget understreger behovet for en fælles EU-tilgang til svig og misbrug.

| 35. | De lave fødselstal i mange af medlemsstaterne og det kommende generationsskifte vil indebære øget behov for borgere i den arbejdsduelige alder. Modtagelse af asyl-ansøgere og flygtninge indebærer således ikke bare udfordringer, men også store muligheder for EU's medlemsstater. EU må ganske enkelt finde troværdige svar på de demografiske udfordringer, som Unionen står overfor. |
| --- | --- |

35.

De lave fødselstal i mange af medlemsstaterne og det kommende generationsskifte vil indebære øget behov for borgere i den arbejdsduelige alder. Modtagelse af asyl-ansøgere og flygtninge indebærer således ikke bare udfordringer, men også store muligheder for EU's medlemsstater. EU må ganske enkelt finde troværdige svar på de demografiske udfordringer, som Unionen står overfor.

| 36. | Der er gjort begrænsede fremskridt i gennemførelsen af lovgivning om lovlig migration. Udvalget hilser således prioriteringen af en overordnet strategi for migrationsspørgsmål velkommen og bifalder, at man lægger stor vægt på at fremme et afbalanceret, ægte partnerskab med oprindelses- og transitlande, når det gælder håndtering af modtagelsen af indvandrere på en rettighedsrespekterende og organiseret måde. |
| --- | --- |

36.

Der er gjort begrænsede fremskridt i gennemførelsen af lovgivning om lovlig migration. Udvalget hilser således prioriteringen af en overordnet strategi for migrationsspørgsmål velkommen og bifalder, at man lægger stor vægt på at fremme et afbalanceret, ægte partnerskab med oprindelses- og transitlande, når det gælder håndtering af modtagelsen af indvandrere på en rettighedsrespekterende og organiseret måde.

| 37. | Efter udvalgets mening skal organiseret kriminalitet også bekæmpes på lokalt niveau gennem sociale og uddannelsesmæssige initiativer: ved at vise navnlig borgere i områder, der er præget af organiseret kriminalitet, at en anden udviklingsmodel baseret på åbenhed, deltagelse og demokrati er en mulighed, ved at yde uddannelsesmæssig bistand navnlig til de unge, der risikerer at blive en del af ulovlige grupperinger, og ved at konfiskere udbyttet af organiseret kriminalitet og give det til sociale projekter, lokale aktører og civilsamfundet. De offentlige myndigheder på regionalt, nationalt og europæisk plan har et afgørende ansvar for at samarbejde om denne type initiativer. |
| --- | --- |

37.

Efter udvalgets mening skal organiseret kriminalitet også bekæmpes på lokalt niveau gennem sociale og uddannelsesmæssige initiativer: ved at vise navnlig borgere i områder, der er præget af organiseret kriminalitet, at en anden udviklingsmodel baseret på åbenhed, deltagelse og demokrati er en mulighed, ved at yde uddannelsesmæssig bistand navnlig til de unge, der risikerer at blive en del af ulovlige grupperinger, og ved at konfiskere udbyttet af organiseret kriminalitet og give det til sociale projekter, lokale aktører og civilsamfundet. De offentlige myndigheder på regionalt, nationalt og europæisk plan har et afgørende ansvar for at samarbejde om denne type initiativer.

| 38. | Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at en velfungerende migrationspolitik indeholder foranstaltninger, der kan mindske den ureglementerede indvandring (5). Samtidig er det nødvendigt, at ureglementeret indvandring og bistand til ureglementerede indvandrere ikke kriminaliseres, og at man er opmærksom på mulige ofre for menneskehandel. Lokale og regionale myndigheder skal håndtere den virkelighed, de stilles overfor, når det gælder respekten for grundlæggende rettigheder, hvilket bl.a. bør indebære, at de skal stille tjenester til rådighed for ureglementerede indvandrere. |
| --- | --- |

38.

Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at en velfungerende migrationspolitik indeholder foranstaltninger, der kan mindske den ureglementerede indvandring (5). Samtidig er det nødvendigt, at ureglementeret indvandring og bistand til ureglementerede indvandrere ikke kriminaliseres, og at man er opmærksom på mulige ofre for menneskehandel. Lokale og regionale myndigheder skal håndtere den virkelighed, de stilles overfor, når det gælder respekten for grundlæggende rettigheder, hvilket bl.a. bør indebære, at de skal stille tjenester til rådighed for ureglementerede indvandrere.

| 39. | Repræsentanter for lokale og regionale myndigheder skal have mulighed for at udvikle strukturer for udveksling af viden og for at dele erfaringer med god praksis på områder som beskæftigelse, uddannelse og social inklusion med henblik på yderligere at synliggøre den lokale dimension i integrationspolitikken. Et forum for udveksling af viden er en forudsætning for gennemførelsen af en dynamisk integrationspolitik i EU, som garanterer indvandrernes rettigheder. På sigt vil et sådant forum formentlig føre til færre forskelle mellem medlemsstaterne også på integrationsområdet. |
| --- | --- |

39.

Repræsentanter for lokale og regionale myndigheder skal have mulighed for at udvikle strukturer for udveksling af viden og for at dele erfaringer med god praksis på områder som beskæftigelse, uddannelse og social inklusion med henblik på yderligere at synliggøre den lokale dimension i integrationspolitikken. Et forum for udveksling af viden er en forudsætning for gennemførelsen af en dynamisk integrationspolitik i EU, som garanterer indvandrernes rettigheder. På sigt vil et sådant forum formentlig føre til færre forskelle mellem medlemsstaterne også på integrationsområdet.

Et sikkert Europa

| 40. | For at håndtere problemer, som påvirker borgernes sikkerhed og krænker grundlæggende rettigheder — f.eks. organiseret kriminalitet og i særdeleshed menneskehandel, narkotikahandel og seksuel udnyttelse af mindreårige — er forebyggende foranstaltninger lige så vigtige som sanktioner. Regionsudvalget minder Kommissionen om de lokale og regionale aktørers afgørende rolle i forbindelse med udvikling af strategier til at forebygge organiseret kriminalitet og påtage sig ansvaret for ofrenes fortsatte trivsel. |
| --- | --- |

40.

For at håndtere problemer, som påvirker borgernes sikkerhed og krænker grundlæggende rettigheder — f.eks. organiseret kriminalitet og i særdeleshed menneskehandel, narkotikahandel og seksuel udnyttelse af mindreårige — er forebyggende foranstaltninger lige så vigtige som sanktioner. Regionsudvalget minder Kommissionen om de lokale og regionale aktørers afgørende rolle i forbindelse med udvikling af strategier til at forebygge organiseret kriminalitet og påtage sig ansvaret for ofrenes fortsatte trivsel.

| 41. | Efter udvalgets opfattelse bør de lokale og regionale myndigheder spille en mere fremtrædende rolle i bekæmpelsen af grænseoverskridende, organiseret kriminalitet. Dette, fordi kriminalitet i nærmiljøet stadig oftere hænger sammen med international organiseret kriminalitet og fordi det er lokalsamfundene, som er de første ofre for kriminelle organisationer, der destabiliserer deres samfundsstruktur. Udvalget er enig med Kommissionen i, at der er behov for at bygge sikre og pålidelige systemer, så borgere og virksomheder kan få fuldt udbytte af internettets potentiale. Medlemsstaternes samarbejde med Det Europæiske Center til Bekæmpelse af IT-Kriminalitet (EC3), som hører under Europol, bør derfor udbredes på regionalt og lokalt plan, således at kampen mod internetkriminalitet allerede kan intensiveres på det forvaltningsniveau, der er tættest på borgerne. |
| --- | --- |

41.

Efter udvalgets opfattelse bør de lokale og regionale myndigheder spille en mere fremtrædende rolle i bekæmpelsen af grænseoverskridende, organiseret kriminalitet. Dette, fordi kriminalitet i nærmiljøet stadig oftere hænger sammen med international organiseret kriminalitet og fordi det er lokalsamfundene, som er de første ofre for kriminelle organisationer, der destabiliserer deres samfundsstruktur. Udvalget er enig med Kommissionen i, at der er behov for at bygge sikre og pålidelige systemer, så borgere og virksomheder kan få fuldt udbytte af internettets potentiale. Medlemsstaternes samarbejde med Det Europæiske Center til Bekæmpelse af IT-Kriminalitet (EC3), som hører under Europol, bør derfor udbredes på regionalt og lokalt plan, således at kampen mod internetkriminalitet allerede kan intensiveres på det forvaltningsniveau, der er tættest på borgerne.

| 42. | Korruption er af særlig interesse for myndigheder og borgere i kommuner og regioner. Regionsudvalget har tænkt sig at fortsætte kampen mod korruption på alle niveauer og indsatsen for at beskytte EU's finansielle interesser, bl.a. gennem oprettelse af en europæisk anklagemyndighed, i samarbejde med de andre EU-institutioner, Europarådet og andre organisationer. |
| --- | --- |

42.

Korruption er af særlig interesse for myndigheder og borgere i kommuner og regioner. Regionsudvalget har tænkt sig at fortsætte kampen mod korruption på alle niveauer og indsatsen for at beskytte EU's finansielle interesser, bl.a. gennem oprettelse af en europæisk anklagemyndighed, i samarbejde med de andre EU-institutioner, Europarådet og andre organisationer.

| 43. | Udvalget bakker op om EU's strategi for udryddelse af menneskehandel. De lokale og regionale myndigheder kan i høj grad bidrage til, at strategien gennemføres med succes, og har som følge af deres lokale forankring mulighed for at registrere tegn på, at nogen er offer for menneskehandel. Udvalget har derfor været fortaler for, at lokale og regionale myndigheder bør bidrage til udarbejdelsen af retningslinjer vedrørende identifikation af ofre, beskyttelse af disse og sikring af deres fortsatte trivsel, ikke mindst når der er tale om mindreårige. |
| --- | --- |

43.

Udvalget bakker op om EU's strategi for udryddelse af menneskehandel. De lokale og regionale myndigheder kan i høj grad bidrage til, at strategien gennemføres med succes, og har som følge af deres lokale forankring mulighed for at registrere tegn på, at nogen er offer for menneskehandel. Udvalget har derfor været fortaler for, at lokale og regionale myndigheder bør bidrage til udarbejdelsen af retningslinjer vedrørende identifikation af ofre, beskyttelse af disse og sikring af deres fortsatte trivsel, ikke mindst når der er tale om mindreårige.

| 44. | Kommunal- og regionsråd er vigtige partnere for kapacitetsopbyggelse i hjemlandene. Det grænseoverskridende internationale samarbejde mellem de kommuner, som tager imod indvandrere og asylansøgere, og de kommuner, som disse kommer fra, ville kunne forbedres og udvikles betydeligt. Det lokale niveau er vigtigt, når modtagelses- og hjemsendelsesprogrammer skal udformes og bringes i anvendelse. |
| --- | --- |

44.

Kommunal- og regionsråd er vigtige partnere for kapacitetsopbyggelse i hjemlandene. Det grænseoverskridende internationale samarbejde mellem de kommuner, som tager imod indvandrere og asylansøgere, og de kommuner, som disse kommer fra, ville kunne forbedres og udvikles betydeligt. Det lokale niveau er vigtigt, når modtagelses- og hjemsendelsesprogrammer skal udformes og bringes i anvendelse.

Bruxelles, den 25. juni 2014

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »En ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet«, COM(2014) 158 final, 11. marts 2014.

1

(2)  Meddelelse om indre anliggender: Vejen frem mod et åbent og sikkert Europa, COM(2014) 154 final.

2

(3)  http://fra.europa.eu/en/joinedup/home.

3

(4)  EU's dagsorden for retlige anliggender 2020 — Øget tillid, mobilitet og vækst i Unionen, COM(2014) 144 final.

4

(5)  Vejen frem mod et åbent og sikkert Europa COM(2014) 154 final.

5

---

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/36

---

Regionsudvalgets udtalelse — En EU-strategi for hjemløshed

2014/C 271/07

| Ordfører | Gabor Bihary (HU/PSE), medlem af forsamlingen for Budapest |
| --- | --- |
| Basisdokument | |

Ordfører

Gabor Bihary (HU/PSE), medlem af forsamlingen for Budapest

Basisdokument

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

| 1. | Regionsudvalget finder det helt uacceptabelt, at der i de europæiske lokal- og regionalsamfund i 2014 stadig findes mennesker, som lever på gaden med helbredet og livet på spil. Det er uværdigt for Den Europæiske Union, at henved 3 mio. hjemløse lever af bistand fra de sociale sikringsordninger eller — i mange tilfælde — uden at kende til disse ordningers eksistens eller være tilstrækkeligt beskyttet af dem; |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget finder det helt uacceptabelt, at der i de europæiske lokal- og regionalsamfund i 2014 stadig findes mennesker, som lever på gaden med helbredet og livet på spil. Det er uværdigt for Den Europæiske Union, at henved 3 mio. hjemløse lever af bistand fra de sociale sikringsordninger eller — i mange tilfælde — uden at kende til disse ordningers eksistens eller være tilstrækkeligt beskyttet af dem;

| 2. | konstaterer, at hjemløshed er den mest ekstreme form for fattigdom og social eksklusion (1) og har konsekvenser for den menneskelige værdighed og menneskerettighederne, eftersom et sted at bo er en grundlæggende menneskeret; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at hjemløshed er den mest ekstreme form for fattigdom og social eksklusion (1) og har konsekvenser for den menneskelige værdighed og menneskerettighederne, eftersom et sted at bo er en grundlæggende menneskeret;

| 3. | genfremsætter (2) i den forbindelse sin opfordring til at indføre en europæisk ramme for indsatsen for socialt boligbyggeri med henblik på at:






  — | sikre overholdelse af grundlæggende rettigheder samt sammenhæng mellem EU-politikker, der har indflydelse på boligsektoren, |
| --- | --- | --- |

3.

genfremsætter (2) i den forbindelse sin opfordring til at indføre en europæisk ramme for indsatsen for socialt boligbyggeri med henblik på at:

—

sikre overholdelse af grundlæggende rettigheder samt sammenhæng mellem EU-politikker, der har indflydelse på boligsektoren,

| — | garantere overensstemmelse med EU-traktaten, ifølge hvilken offentlige myndigheder selv kan beslutte, hvordan sociale boliger skal forvaltes, og hvilke husholdninger der er berettigede til disse, |
| --- | --- |

—

garantere overensstemmelse med EU-traktaten, ifølge hvilken offentlige myndigheder selv kan beslutte, hvordan sociale boliger skal forvaltes, og hvilke husholdninger der er berettigede til disse,

| — | fremme social opblanding, |
| --- | --- |

—

fremme social opblanding,

| — | støtte socialt boligbyggeris kontracykliske økonomiske rolle, navnlig ved at nedbringe energiafhængighed og støtte lokal beskæftigelse; |
| --- | --- |

—

støtte socialt boligbyggeris kontracykliske økonomiske rolle, navnlig ved at nedbringe energiafhængighed og støtte lokal beskæftigelse;

| 4. | erkender, at hjemløshed — som følge af mange forskellige faktorer som f.eks. virkningen af den økonomiske krise, samfundsændringer, forskelsbehandling af mindretal eller dårligt regulerede migrationsspørgsmål — er blevet mere udbredt i stort set alle EU's medlemsstater, selv om disse råder over verdens mest udviklede sociale sikringsordninger. Samtidig lider nogle medlemsstater under mangel på socialt boligbyggeri og billige boliger; |
| --- | --- |

4.

erkender, at hjemløshed — som følge af mange forskellige faktorer som f.eks. virkningen af den økonomiske krise, samfundsændringer, forskelsbehandling af mindretal eller dårligt regulerede migrationsspørgsmål — er blevet mere udbredt i stort set alle EU's medlemsstater, selv om disse råder over verdens mest udviklede sociale sikringsordninger. Samtidig lider nogle medlemsstater under mangel på socialt boligbyggeri og billige boliger;

| 5. | understreger, at fordelene ved investeringer i bekæmpelse af hjemløshed er store. De medvirker således til på langt sigt varigt at reducere de løbende sociale udgifter til symptomatisk behandling; |
| --- | --- |

5.

understreger, at fordelene ved investeringer i bekæmpelse af hjemløshed er store. De medvirker således til på langt sigt varigt at reducere de løbende sociale udgifter til symptomatisk behandling;

| 6. | fremhæver, at der er brug for at træffe foranstaltninger på EU-niveau for at klare udfordringen med fattige og udsatte EU-borgere, som flytter på tværs af nationalgrænserne i EU. Den sociale mobilitet har bidraget til en hjemløshedsproblematik, der går på tværs af medlemsstaternes grænser og ikke kan løses på lokalt, regionalt eller nationalt niveau eller ved at begrænse EU-borgernes mobilitet; |
| --- | --- |

6.

fremhæver, at der er brug for at træffe foranstaltninger på EU-niveau for at klare udfordringen med fattige og udsatte EU-borgere, som flytter på tværs af nationalgrænserne i EU. Den sociale mobilitet har bidraget til en hjemløshedsproblematik, der går på tværs af medlemsstaternes grænser og ikke kan løses på lokalt, regionalt eller nationalt niveau eller ved at begrænse EU-borgernes mobilitet;

| 7. | henleder opmærksomheden på, at selv om det er medlemsstaterne og ikke mindst de lokale og regionale myndigheder, der bærer det direkte ansvar for bekæmpelse af hjemløshed, så bør Kommissionens rolle i forbindelse med udarbejdelse af politikker, indførelse af samarbejde på europæisk niveau og udbredelse af god praksis styrkes under hensyntagen til nærhedsprincippet. Den Europæiske Union bør forstærke sin indsats med henblik på at supplere og støtte de initiativer, som medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder iværksætter, i tråd med den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelses anbefalinger (3); |
| --- | --- |

7.

henleder opmærksomheden på, at selv om det er medlemsstaterne og ikke mindst de lokale og regionale myndigheder, der bærer det direkte ansvar for bekæmpelse af hjemløshed, så bør Kommissionens rolle i forbindelse med udarbejdelse af politikker, indførelse af samarbejde på europæisk niveau og udbredelse af god praksis styrkes under hensyntagen til nærhedsprincippet. Den Europæiske Union bør forstærke sin indsats med henblik på at supplere og støtte de initiativer, som medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder iværksætter, i tråd med den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelses anbefalinger (3);

| 8. | påpeger, at de enkelte medlemsstater i deres nationale strategi mod hjemløshed, eventuelt suppleret med regionale strategier, bør sikre klar adskillelse mellem ansvaret for indsamling af oplysninger om problemet, opfølgning og gennemførelse af strategien, og opfordrer derfor EU-landene til at udvikle globale strategier for bekæmpelse af hjemløshed, der navnlig fokuserer på udpegelse af nationale tjenester med ansvar for denne bekæmpelse, på opstilling af klare og gennemsigtige mål, som landene over for EU er forpligtede til at opfylde, og på forelæggelse af evalueringsmodeller, som gør det muligt at foretage en gennemsigtig måling af strategiens resultater i hver enkelt medlemsstat; |
| --- | --- |

8.

påpeger, at de enkelte medlemsstater i deres nationale strategi mod hjemløshed, eventuelt suppleret med regionale strategier, bør sikre klar adskillelse mellem ansvaret for indsamling af oplysninger om problemet, opfølgning og gennemførelse af strategien, og opfordrer derfor EU-landene til at udvikle globale strategier for bekæmpelse af hjemløshed, der navnlig fokuserer på udpegelse af nationale tjenester med ansvar for denne bekæmpelse, på opstilling af klare og gennemsigtige mål, som landene over for EU er forpligtede til at opfylde, og på forelæggelse af evalueringsmodeller, som gør det muligt at foretage en gennemsigtig måling af strategiens resultater i hver enkelt medlemsstat;

| 9. | insisterer på behovet for, at disse globale strategier for bekæmpelse af hjemløshed bl.a. fastlægger de lokale og regionale myndigheders og civilsamfundets rolle og med henblik på en god forvaltning præciserer ansvars- og ressourcefordelingen mellem de forskellige myndighedsniveauer; |
| --- | --- |

9.

insisterer på behovet for, at disse globale strategier for bekæmpelse af hjemløshed bl.a. fastlægger de lokale og regionale myndigheders og civilsamfundets rolle og med henblik på en god forvaltning præciserer ansvars- og ressourcefordelingen mellem de forskellige myndighedsniveauer;

| 10. | advarer om, at nogle EU-lande har vanskeligheder ved at gennemføre deres strategier for hjemløshed, da de i praksis ikke råder over et fungerende system med forvaltning på flere myndighedsniveauer; |
| --- | --- |

10.

advarer om, at nogle EU-lande har vanskeligheder ved at gennemføre deres strategier for hjemløshed, da de i praksis ikke råder over et fungerende system med forvaltning på flere myndighedsniveauer;

| 11. | bifalder den holdning, som Europa-Parlamentet både tidligere og for nylig har givet udtryk for vedrørende en EU-strategi for bekæmpelse af hjemløshed (4). Parlamentet anmoder indtrængende medlemsstaterne om at forsætte bestræbelserne på at virkeliggøre målsætningen om at eliminere problemet med hjemløse på gaderne inden 2015; |
| --- | --- |

11.

bifalder den holdning, som Europa-Parlamentet både tidligere og for nylig har givet udtryk for vedrørende en EU-strategi for bekæmpelse af hjemløshed (4). Parlamentet anmoder indtrængende medlemsstaterne om at forsætte bestræbelserne på at virkeliggøre målsætningen om at eliminere problemet med hjemløse på gaderne inden 2015;

| 12. | henleder opmærksomheden på, at hjemløshedens omfang og årsager er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat og endog fra den ene region til den anden, hvilket betyder, at lokale og regionale myndigheder bør inddrages i udformningen af strategien for hjemløshed. Valget af tilgang bør afhænge af årsagerne til problemet. Lokale myndigheder er bedst placeret til at levere ekspertbistand på dette område, eftersom de har direkte føling med det; |
| --- | --- |

12.

henleder opmærksomheden på, at hjemløshedens omfang og årsager er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat og endog fra den ene region til den anden, hvilket betyder, at lokale og regionale myndigheder bør inddrages i udformningen af strategien for hjemløshed. Valget af tilgang bør afhænge af årsagerne til problemet. Lokale myndigheder er bedst placeret til at levere ekspertbistand på dette område, eftersom de har direkte føling med det;

| 13. | bifalder i den forbindelse den indsats, som HABITACT-netværket (www.habitact.eu), der er et netværk af lokale og regionale myndigheder til fremme af social innovation på hjemløshedsområdet, har gjort vedrørende hjemløshed gennem integrerede strategier for hjemløse; |
| --- | --- |

13.

bifalder i den forbindelse den indsats, som HABITACT-netværket (www.habitact.eu), der er et netværk af lokale og regionale myndigheder til fremme af social innovation på hjemløshedsområdet, har gjort vedrørende hjemløshed gennem integrerede strategier for hjemløse;

| 14. | støtter Europa-Parlamentets opfordring til Kommissionen om at nedsætte en ekspertgruppe på højt niveau til at bistå med udarbejdelsen og forbedre EU-strategien for bekæmpelse af hjemløshed, og understreger vigtigheden af, at de lokale og regionale myndigheder bliver repræsenteret i denne ekspertgruppe; |
| --- | --- |

14.

støtter Europa-Parlamentets opfordring til Kommissionen om at nedsætte en ekspertgruppe på højt niveau til at bistå med udarbejdelsen og forbedre EU-strategien for bekæmpelse af hjemløshed, og understreger vigtigheden af, at de lokale og regionale myndigheder bliver repræsenteret i denne ekspertgruppe;

| 15. | noterer sig, at Kommissionens tjenestegrene har offentliggjort et arbejdsdokument (5) med retningslinjer for bekæmpelse af problemet med hjemløse, men beklager samtidig EU's lave ambitioner i arbejdsdokumentet. Det er selvfølgelig nødvendigt at udarbejde en EU-strategi, som udstyres med ethvert redskab, som de lokale og regionale myndigheder, ikkestatslige organisationer og frivillige kan tænkes at gøre effektiv brug af, og som gør det muligt at udveksle og udbrede god praksis samt retligt forhindre, at hjemløshed kriminaliseres, og som gør det muligt at slå hårdt ned på afskyelige former for had, vold og forfølgelse af hjemløse; |
| --- | --- |

15.

noterer sig, at Kommissionens tjenestegrene har offentliggjort et arbejdsdokument (5) med retningslinjer for bekæmpelse af problemet med hjemløse, men beklager samtidig EU's lave ambitioner i arbejdsdokumentet. Det er selvfølgelig nødvendigt at udarbejde en EU-strategi, som udstyres med ethvert redskab, som de lokale og regionale myndigheder, ikkestatslige organisationer og frivillige kan tænkes at gøre effektiv brug af, og som gør det muligt at udveksle og udbrede god praksis samt retligt forhindre, at hjemløshed kriminaliseres, og som gør det muligt at slå hårdt ned på afskyelige former for had, vold og forfølgelse af hjemløse;

| 16. | fremhæver, at fattigdom og hjemløshed ikke er forbrydelser, og at kriminalisering af de hjemløse samt vedtagelse og håndhævelse af lokale antisociale regler i strid med menneskerettighederne, som man har set i visse medlemsstater, er uforenelige med ligebehandlingsprincippet og den menneskelige værdighed; |
| --- | --- |

16.

fremhæver, at fattigdom og hjemløshed ikke er forbrydelser, og at kriminalisering af de hjemløse samt vedtagelse og håndhævelse af lokale antisociale regler i strid med menneskerettighederne, som man har set i visse medlemsstater, er uforenelige med ligebehandlingsprincippet og den menneskelige værdighed;

| 17. | anmoder om øget anerkendelse og støtte på lokalt, regionalt, nationalt og EU-niveau af den indsats, som organisationer, der værner om friheds- og borgerrettigheder, yder til fordel for denne befolkningsgruppe, som er sårbar og har ringe mulighed for at gøre sine rettigheder gældende; |
| --- | --- |

17.

anmoder om øget anerkendelse og støtte på lokalt, regionalt, nationalt og EU-niveau af den indsats, som organisationer, der værner om friheds- og borgerrettigheder, yder til fordel for denne befolkningsgruppe, som er sårbar og har ringe mulighed for at gøre sine rettigheder gældende;

| 18. | håber, at personer ikke udsættes for trusler fra politiets side i nogen medlemsstater — om det så finder sted i strid med loven eller gennem lovændringer, der går i en sådan retning — alene fordi de er hjemløse; |
| --- | --- |

18.

håber, at personer ikke udsættes for trusler fra politiets side i nogen medlemsstater — om det så finder sted i strid med loven eller gennem lovændringer, der går i en sådan retning — alene fordi de er hjemløse;

| 19. | støtter de aktiviteter, som aktive civilsamfundsorganisationer og disses paraplysammenslutninger på europæisk niveau har iværksat for de hjemløse i EU's medlemsstater, såvel som deres indsats for at bevidstgøre de hjemløse mere om deres rettigheder og for at fremme en social bevidsthed og et samfund, der er åbent for alle, hvor flertallet af borgerne ser på hjemløshed med empati og støtter de foranstaltninger, som kræves for at afskaffe den, samt anvendelse af offentlige midler til dette formål; |
| --- | --- |

19.

støtter de aktiviteter, som aktive civilsamfundsorganisationer og disses paraplysammenslutninger på europæisk niveau har iværksat for de hjemløse i EU's medlemsstater, såvel som deres indsats for at bevidstgøre de hjemløse mere om deres rettigheder og for at fremme en social bevidsthed og et samfund, der er åbent for alle, hvor flertallet af borgerne ser på hjemløshed med empati og støtter de foranstaltninger, som kræves for at afskaffe den, samt anvendelse af offentlige midler til dette formål;

| 20. | opfordrer medlemsstaterne og EU-formandskabet til at sikre, at de kompetente ministre med regelmæssige mellemrum sætter hjemløshed på dagsordenen for deres møder. Regionsudvalget understreger desuden, at repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder bør deltage i disse møder, og anmoder Kommissionen om at bistå disse med såvel praktisk som økonomisk støtte; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne og EU-formandskabet til at sikre, at de kompetente ministre med regelmæssige mellemrum sætter hjemløshed på dagsordenen for deres møder. Regionsudvalget understreger desuden, at repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder bør deltage i disse møder, og anmoder Kommissionen om at bistå disse med såvel praktisk som økonomisk støtte;

| 21. | betoner, at det i forbindelse med udarbejdelsen af en EU-strategi for hjemløshed er vigtigt at give høj prioritet til en tilgang, der sætter boligspørgsmålet i centrum (»Housing-led«) eller som afsætter første fase til at skaffe adgang til boliger (»Housing first«), og at være særlig opmærksom på grænseoverskridende hjemløse og især sætte ind over for hjemløse mindreårige og kvinder; |
| --- | --- |

21.

betoner, at det i forbindelse med udarbejdelsen af en EU-strategi for hjemløshed er vigtigt at give høj prioritet til en tilgang, der sætter boligspørgsmålet i centrum (»Housing-led«) eller som afsætter første fase til at skaffe adgang til boliger (»Housing first«), og at være særlig opmærksom på grænseoverskridende hjemløse og især sætte ind over for hjemløse mindreårige og kvinder;

| 22. | understreger, at håndteringen af hjemløshedsproblemet er knyttet til regionaludvikling og EU's finansieringsinstrumenter (især ESF og EFRU) (6) samt til social integration og menneskerettigheder, og at den ligeledes er tæt forbundet med EU's målsætning om, at mindst 20 millioner europæere skal slippe ud af fattigdommen inden 2020 (7); |
| --- | --- |

22.

understreger, at håndteringen af hjemløshedsproblemet er knyttet til regionaludvikling og EU's finansieringsinstrumenter (især ESF og EFRU) (6) samt til social integration og menneskerettigheder, og at den ligeledes er tæt forbundet med EU's målsætning om, at mindst 20 millioner europæere skal slippe ud af fattigdommen inden 2020 (7);

| 23. | påpeger, at de regioner i medlemsstaterne, der har særlig mange hjemløse, skal være opmærksomme på muligheden for i forbindelse med udarbejdelsen af deres operationelle programmer at anvende midler fra Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede og andre fonde, som f.eks. Den Europæiske Socialfond (ESF), til at forbedre de hjemløses situation, og opfordrer disse til at fremme deres integration i samfundet og på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

23.

påpeger, at de regioner i medlemsstaterne, der har særlig mange hjemløse, skal være opmærksomme på muligheden for i forbindelse med udarbejdelsen af deres operationelle programmer at anvende midler fra Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede og andre fonde, som f.eks. Den Europæiske Socialfond (ESF), til at forbedre de hjemløses situation, og opfordrer disse til at fremme deres integration i samfundet og på arbejdsmarkedet;

| 24. | understreger betydningen af forebyggelse på lokalt og regionalt plan, så tidlig konstatering af risikoen for at blive hjemløs gør det muligt at skræddersy hjælp til de berørte personer og forhindre, at de bliver opsagt, eller yde direkte støtte til dem, der allerede er blevet sat på gaden. Der skal derfor formuleres koordinerede, strukturelle tiltag, som er en del af velfærden, på områder som bolig, beskæftigelse, uddannelse, familie og relaterede politikker; |
| --- | --- |

24.

understreger betydningen af forebyggelse på lokalt og regionalt plan, så tidlig konstatering af risikoen for at blive hjemløs gør det muligt at skræddersy hjælp til de berørte personer og forhindre, at de bliver opsagt, eller yde direkte støtte til dem, der allerede er blevet sat på gaden. Der skal derfor formuleres koordinerede, strukturelle tiltag, som er en del af velfærden, på områder som bolig, beskæftigelse, uddannelse, familie og relaterede politikker;

| 25. | bemærker, at et helhedssyn med øget samarbejde mellem sociale tjenester og sundhedstjenester er uomgængeligt, hvis man vil undgå, at nye hjemløses livskvalitet og dermed sundhedstilstand forværres markant, især når der er tale om personer, som også tidligere har modtaget den type tjenester; |
| --- | --- |

25.

bemærker, at et helhedssyn med øget samarbejde mellem sociale tjenester og sundhedstjenester er uomgængeligt, hvis man vil undgå, at nye hjemløses livskvalitet og dermed sundhedstilstand forværres markant, især når der er tale om personer, som også tidligere har modtaget den type tjenester;

| 26. | gør opmærksom på, at bistanden til de hjemløse bør begynde på gaden, da konstatering og behandling af eventuelle mentale sygdomme eller stofmisbrug ikke kan vente på, at deres boligproblem bliver løst; |
| --- | --- |

26.

gør opmærksom på, at bistanden til de hjemløse bør begynde på gaden, da konstatering og behandling af eventuelle mentale sygdomme eller stofmisbrug ikke kan vente på, at deres boligproblem bliver løst;

| 27. | fremhæver betydningen af at stille tilstrækkelig støtte til rådighed, især i form af boligfaciliteter, da dette kan bidrage til at forebygge hjemløshed; |
| --- | --- |

27.

fremhæver betydningen af at stille tilstrækkelig støtte til rådighed, især i form af boligfaciliteter, da dette kan bidrage til at forebygge hjemløshed;

| 28. | betoner, at de parter, som er involveret i bekæmpelsen af hjemløshed, for at kunne gennemføre deres tiltag effektivt har behov for passende finansiering og støtte, både fra medlemsstaterne og fra EU, som kan sætte dem i stand til at træffe effektive foranstaltninger med henblik på at mobilisere arbejdsformidlingerne, igangsætte uddannelser for de hjemløse og tilskynde disse til at søge arbejde eller hjælpe dem med at beholde et arbejde, de allerede har; |
| --- | --- |

28.

betoner, at de parter, som er involveret i bekæmpelsen af hjemløshed, for at kunne gennemføre deres tiltag effektivt har behov for passende finansiering og støtte, både fra medlemsstaterne og fra EU, som kan sætte dem i stand til at træffe effektive foranstaltninger med henblik på at mobilisere arbejdsformidlingerne, igangsætte uddannelser for de hjemløse og tilskynde disse til at søge arbejde eller hjælpe dem med at beholde et arbejde, de allerede har;

| 29. | mener, at erhvervsuddannelse, omskoling, voksenundervisning, dvs. livslang læring, er meget effektive midler, selv om der er tale om indirekte instrumenter til at hjælpe mennesker ud af hjemløshed. En velstruktureret efteruddannelse, som kan føre til et egentligt arbejde, er en god investering både for den enkelte og for samfundet og kan bidrage til varigt at hjælpe de hjemløse ud af deres vanskelige livssituation, Grunduddannelse er ofte en nødvendig basal forudsætning, men det er afgørende, at den enkelte selv er motiveret til at tage langsigtede og proaktive skridt med henblik på at blive en aktiv spiller i samfundet. Det er nødvendigt, at de berørte personer samarbejder og tager aktivt del i forbedringen af deres vilkår; |
| --- | --- |

29.

mener, at erhvervsuddannelse, omskoling, voksenundervisning, dvs. livslang læring, er meget effektive midler, selv om der er tale om indirekte instrumenter til at hjælpe mennesker ud af hjemløshed. En velstruktureret efteruddannelse, som kan føre til et egentligt arbejde, er en god investering både for den enkelte og for samfundet og kan bidrage til varigt at hjælpe de hjemløse ud af deres vanskelige livssituation, Grunduddannelse er ofte en nødvendig basal forudsætning, men det er afgørende, at den enkelte selv er motiveret til at tage langsigtede og proaktive skridt med henblik på at blive en aktiv spiller i samfundet. Det er nødvendigt, at de berørte personer samarbejder og tager aktivt del i forbedringen af deres vilkår;

| 30. | understreger betydningen af at sørge for, at nødboliger eller midlertidige boliger forvaltet af de lokale myndigheder, velgørenhedsorganisationer, borgerorganisationer og religiøse organisationer er af god kvalitet, tilgængelige på lokalt plan (eller som et minimum på regionalt plan) og opfylder modtagernes behov. Det er dog bedst at arbejde med løsninger, som fokuserer på boliger, f.eks. »housing first«; |
| --- | --- |

30.

understreger betydningen af at sørge for, at nødboliger eller midlertidige boliger forvaltet af de lokale myndigheder, velgørenhedsorganisationer, borgerorganisationer og religiøse organisationer er af god kvalitet, tilgængelige på lokalt plan (eller som et minimum på regionalt plan) og opfylder modtagernes behov. Det er dog bedst at arbejde med løsninger, som fokuserer på boliger, f.eks. »housing first«;

| 31. | gør opmærksom på, at det er afgørende, at hjemløse og personer med beskedne indtægter har adgang til en fast bolig til en rimelig penge. Dette kræver dog et godt samarbejde mellem alle berørte parter, alt efter de lokale forhold; |
| --- | --- |

31.

gør opmærksom på, at det er afgørende, at hjemløse og personer med beskedne indtægter har adgang til en fast bolig til en rimelig penge. Dette kræver dog et godt samarbejde mellem alle berørte parter, alt efter de lokale forhold;

| 32. | støtter EU's bestræbelser på at bekæmpe hjemløshed inden for rammerne af de forskellige relevante europæiske sektorpolitikker, herunder navnlig på områder som økonomi, finanser, social sikkerhed, regionaludvikling, sundhed, menneskerettigheder, ungdom, ligestilling mellem mænd og kvinder, indvandring og integration; |
| --- | --- |

32.

støtter EU's bestræbelser på at bekæmpe hjemløshed inden for rammerne af de forskellige relevante europæiske sektorpolitikker, herunder navnlig på områder som økonomi, finanser, social sikkerhed, regionaludvikling, sundhed, menneskerettigheder, ungdom, ligestilling mellem mænd og kvinder, indvandring og integration;

| 33. | støtter integrering af hjemløshedsspørgsmålet i gennemførelsesprocessen for Europa 2020-strategien, eventuelt i form af anbefalinger til de enkelte lande som supplement til medlemsstaternes egne bestræbelser, navnlig i de lande, hvor fremskridt på området er presserende; |
| --- | --- |

33.

støtter integrering af hjemløshedsspørgsmålet i gennemførelsesprocessen for Europa 2020-strategien, eventuelt i form af anbefalinger til de enkelte lande som supplement til medlemsstaternes egne bestræbelser, navnlig i de lande, hvor fremskridt på området er presserende;

| 34. | opfordrer Kommissionen til ikke at nøjes med anbefalinger til de enkelte lande, men også tilskynde disse til at fortsætte deres indsats og til at indtænke hjemløshedsproblemet i deres nationale reformprogrammer; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til ikke at nøjes med anbefalinger til de enkelte lande, men også tilskynde disse til at fortsætte deres indsats og til at indtænke hjemløshedsproblemet i deres nationale reformprogrammer;

| 35. | insisterer på behovet for at indsamle fuldstændige og sammenlignelige oplysninger om hjemløshed uden på nogen måde at stigmatisere de hjemløse. Disse data bør differentieres ud fra årsagerne til hjemløshed og fænomenets omfang og som et minimum have en regional opdeling på NUTS 2-niveau. En sådan database er en forudsætning for at forbedre udviklingspolitikkernes effektivitet og i sidste ende fuldstændigt rydde hjemløshedsproblemet af vejen; |
| --- | --- |

35.

insisterer på behovet for at indsamle fuldstændige og sammenlignelige oplysninger om hjemløshed uden på nogen måde at stigmatisere de hjemløse. Disse data bør differentieres ud fra årsagerne til hjemløshed og fænomenets omfang og som et minimum have en regional opdeling på NUTS 2-niveau. En sådan database er en forudsætning for at forbedre udviklingspolitikkernes effektivitet og i sidste ende fuldstændigt rydde hjemløshedsproblemet af vejen;

| 36. | mener i betragtning af den lokale og regionale indsats' store betydning for at mindske hjemløshed, at EU skal fokusere på den generelle effektivitet og overveje, hvornår det kan være værd at bruge andre finansieringsinstrumenter end ESF og EFRU (PROGRESS, EaSI, JESSICA, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, LEADER og programmet for de socialt dårligst stillede) til bekæmpelse af hjemløshed; |
| --- | --- |

36.

mener i betragtning af den lokale og regionale indsats' store betydning for at mindske hjemløshed, at EU skal fokusere på den generelle effektivitet og overveje, hvornår det kan være værd at bruge andre finansieringsinstrumenter end ESF og EFRU (PROGRESS, EaSI, JESSICA, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, LEADER og programmet for de socialt dårligst stillede) til bekæmpelse af hjemløshed;

| 37. | opfordrer medlemsstaterne til at bruge de relevante EU-fonde og skabe forbindelse mellem social integration og integration på arbejdsmarkedet med henblik på at forbedre de hjemløses situation; |
| --- | --- |

37.

opfordrer medlemsstaterne til at bruge de relevante EU-fonde og skabe forbindelse mellem social integration og integration på arbejdsmarkedet med henblik på at forbedre de hjemløses situation;

| 38. | understreger betydningen af at fremme frivilligt arbejde for at sikre bistand til hjemløse, inddrage dem i løsningen af de sociale problemer, øge almenhedens bevidsthed om denne gruppes problemer og inddrage dem i den sociale inklusionsproces; |
| --- | --- |

38.

understreger betydningen af at fremme frivilligt arbejde for at sikre bistand til hjemløse, inddrage dem i løsningen af de sociale problemer, øge almenhedens bevidsthed om denne gruppes problemer og inddrage dem i den sociale inklusionsproces;

| 39. | mener, at man i højere grad bør tilpasse metoderne for inddragelse af de hjemløse til deres særlige karakteristika, så de reelt inddrages, og at man bør fremme alle involverede parters fælles beslutningstagning samt øge bistandens kvalitet ved at gøre de hjemløse til hovedpersonerne i deres egen sociale inklusion. |
| --- | --- |

39.

mener, at man i højere grad bør tilpasse metoderne for inddragelse af de hjemløse til deres særlige karakteristika, så de reelt inddrages, og at man bør fremme alle involverede parters fælles beslutningstagning samt øge bistandens kvalitet ved at gøre de hjemløse til hovedpersonerne i deres egen sociale inklusion.

Bruxelles, den 25. juni 2014

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  CdR 18/2010 fin.

1

(2)  CdR 71/2011 fin.

2

(3)  CdR 402/2010 fin.

3

(4)  P7_TA(2011)0383 og P7_TA(2014)0043.

4

(5)  SWD(2013) 42 final.

5

(6)  CdR 1999/2013 fin.

6

(7)  CdR 26/2013 final.

7

---

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/40

---

Regionsudvalgets udtalelse — En EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR)

2014/C 271/08

| Ordfører | Gian Mario Spacca (IT/ALDE), formand for regionalrådet i Marche |
| --- | --- |
| Basisdokument | COM(2014) 357 final
  SWD(2014) 190 final
  SWD(2014) 191 final |

Ordfører

Gian Mario Spacca (IT/ALDE), formand for regionalrådet i Marche

Basisdokument

COM(2014) 357 final

SWD(2014) 190 final

SWD(2014) 191 final

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

| 1. | Regionsudvalget bifalder Det Europæiske Råds konklusioner af december 2012, som opfordrede Kommissionen til at fremlægge en EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR) inden udgangen af 2014. Denne beslutning var blevet anbefalet i Regionsudvalgets initiativudtalelse om Territorialt samarbejde i middelhavsområdet gennem den adriatisk-joniske makroregion, der blev enstemmigt vedtaget den 11. oktober 2011 (1); |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget bifalder Det Europæiske Råds konklusioner af december 2012, som opfordrede Kommissionen til at fremlægge en EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR) inden udgangen af 2014. Denne beslutning var blevet anbefalet i Regionsudvalgets initiativudtalelse om Territorialt samarbejde i middelhavsområdet gennem den adriatisk-joniske makroregion, der blev enstemmigt vedtaget den 11. oktober 2011 (1);

| 2. | er enig i definitionen af makroregionale strategier som en af Det Europæiske Råd godkendt integreret ramme for medlemsstater og tredjelande i det samme geografiske område, som løfter fælles udfordringer og frembringer løsninger gennem styrket samarbejde for økonomisk, social og territorial samhørighed (2). |
| --- | --- |

2.

er enig i definitionen af makroregionale strategier som en af Det Europæiske Råd godkendt integreret ramme for medlemsstater og tredjelande i det samme geografiske område, som løfter fælles udfordringer og frembringer løsninger gennem styrket samarbejde for økonomisk, social og territorial samhørighed (2).

EU-integration og den eksterne dimension

| 3. | Regionsudvalget bifalder EUSAIR-forslaget, som vil omfatte fire EU-lande (Kroatien, Grækenland, Italien og Slovenien) og fire ikke-EU-lande (Albanien, Bosnien-Hercegovina, Montenegro og Serbien) og være et vigtigt element i EU-integrationen af regionens kandidat- eller potentielle kandidatlande. Et EU-integrationselement bibringer denne makroregionale strategi relevant merværdi (3); |
| --- | --- |

3.

Regionsudvalget bifalder EUSAIR-forslaget, som vil omfatte fire EU-lande (Kroatien, Grækenland, Italien og Slovenien) og fire ikke-EU-lande (Albanien, Bosnien-Hercegovina, Montenegro og Serbien) og være et vigtigt element i EU-integrationen af regionens kandidat- eller potentielle kandidatlande. Et EU-integrationselement bibringer denne makroregionale strategi relevant merværdi (3);

| 4. | understreger betydningen af forsoning, sikkerhed og stabilitet i den adriatisk-joniske region gennem samarbejde med andre ikke-EU-lande, som engang i fremtiden kunne blive inkluderet i denne makroregion. Udvalget understreger i den forbindelse de regionale og lokale myndigheders rolle som frontaktører, når det drejer sig om at fremme demokrati, decentralisering, større lokalt og regionalt selvstyre og kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

4.

understreger betydningen af forsoning, sikkerhed og stabilitet i den adriatisk-joniske region gennem samarbejde med andre ikke-EU-lande, som engang i fremtiden kunne blive inkluderet i denne makroregion. Udvalget understreger i den forbindelse de regionale og lokale myndigheders rolle som frontaktører, når det drejer sig om at fremme demokrati, decentralisering, større lokalt og regionalt selvstyre og kapacitetsopbygning;

| 5. | bemærker, at den adriatisk-joniske strategi kunne være startskuddet til en mere integreret tilgang og strategi omfattende hele Middelhavsområdet, som understreget af Europa-Parlamentet (4); |
| --- | --- |

5.

bemærker, at den adriatisk-joniske strategi kunne være startskuddet til en mere integreret tilgang og strategi omfattende hele Middelhavsområdet, som understreget af Europa-Parlamentet (4);

| 6. | bemærker, at ARLEM (den regionale og lokale euro-middelhavsforsamling) også efterlyser en makroregional tilgang til hele Middelhavsområdet med udgangspunkt i udviklingen af tre integrerede makroregionale områder — det vestlige middelhav, det adriatisk-joniske område og det østlige middelhav (5). |
| --- | --- |

6.

bemærker, at ARLEM (den regionale og lokale euro-middelhavsforsamling) også efterlyser en makroregional tilgang til hele Middelhavsområdet med udgangspunkt i udviklingen af tre integrerede makroregionale områder — det vestlige middelhav, det adriatisk-joniske område og det østlige middelhav (5).

Flerniveaustyring

| 7. | Regionsudvalget er enig med Rådets (Almindelige anliggender) konklusioner af oktober 2013 om behovet for at genoverveje makroregionernes styringssystemer og bifalder Kommissionens rapport offentliggjort den 20. maj 2014 samt Kommissionens meddelelse om EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav af 17. juni 2014. Udvalget deler tillige Rådets holdning om vigtigheden af ansvarlighed og medejerskab hos de berørte lande, hvilket forudsætter en styrkelse af de relevante regionale og lokale aktører samt en tydelig og langsigtet forpligtelse fra interessenternes side (6). Derudover efterspørger det større inddragelse af Regionsudvalget i koordineringsfasen til støtte for Kommissionen samt i gennemførelsesfasen. Det er med henblik derpå enig i, at der i handlingsplanen bør udformes en styringsstruktur baseret på koordinatorer for hver søjle i de kompetente ministerier, idet det understreger, at der også kan være tale om regionale regeringer; |
| --- | --- |

7.

Regionsudvalget er enig med Rådets (Almindelige anliggender) konklusioner af oktober 2013 om behovet for at genoverveje makroregionernes styringssystemer og bifalder Kommissionens rapport offentliggjort den 20. maj 2014 samt Kommissionens meddelelse om EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav af 17. juni 2014. Udvalget deler tillige Rådets holdning om vigtigheden af ansvarlighed og medejerskab hos de berørte lande, hvilket forudsætter en styrkelse af de relevante regionale og lokale aktører samt en tydelig og langsigtet forpligtelse fra interessenternes side (6). Derudover efterspørger det større inddragelse af Regionsudvalget i koordineringsfasen til støtte for Kommissionen samt i gennemførelsesfasen. Det er med henblik derpå enig i, at der i handlingsplanen bør udformes en styringsstruktur baseret på koordinatorer for hver søjle i de kompetente ministerier, idet det understreger, at der også kan være tale om regionale regeringer;

| 8. | understreger behovet for intelligent, koordineret styring med fire indbyrdes forbundne styringsniveauer: stærkt politisk lederskab med tydelig beslutningstagning af de involverede lande — befordret af Kommissionen med støtte fra Regionsudvalget, hensigtsmæssig koordinering, enighed om den territoriale implementering og udbredt medejerskab; |
| --- | --- |

8.

understreger behovet for intelligent, koordineret styring med fire indbyrdes forbundne styringsniveauer: stærkt politisk lederskab med tydelig beslutningstagning af de involverede lande — befordret af Kommissionen med støtte fra Regionsudvalget, hensigtsmæssig koordinering, enighed om den territoriale implementering og udbredt medejerskab;

| 9. | understreger, at EUSAIR forudsætter stærkt politisk lederskab, og at det adriatisk-joniske initiativ — omfattende de otte berørte landes udenrigsministre — kan spille en vigtig koordinerende rolle i denne forbindelse. På den anden side behøver EUSAIR en flerlagsstyringsplatform, og de regionale og lokale myndigheder kan levere kompetencer på højt niveau til en effektiv projektimplementering med en integreret, makroregional tilgang; |
| --- | --- |

9.

understreger, at EUSAIR forudsætter stærkt politisk lederskab, og at det adriatisk-joniske initiativ — omfattende de otte berørte landes udenrigsministre — kan spille en vigtig koordinerende rolle i denne forbindelse. På den anden side behøver EUSAIR en flerlagsstyringsplatform, og de regionale og lokale myndigheder kan levere kompetencer på højt niveau til en effektiv projektimplementering med en integreret, makroregional tilgang;

| 10. | efterlyser en større rolle til de lokale og regionale myndigheder vedrørende styring og implementering af strategien; |
| --- | --- |

10.

efterlyser en større rolle til de lokale og regionale myndigheder vedrørende styring og implementering af strategien;

| 11. | bemærker i denne forbindelse, at Regionsudvalgets adriatisk-joniske interregionale gruppe blev oprettet den 30. januar 2013 med henblik på at støtte Kommissionen ved udarbejdelsen af den adriatisk-joniske strategi inden udgangen af 2014 og at fremme en fælles identitet for det adriatisk-joniske område, således at områdets fulde potentiale synliggøres; |
| --- | --- |

11.

bemærker i denne forbindelse, at Regionsudvalgets adriatisk-joniske interregionale gruppe blev oprettet den 30. januar 2013 med henblik på at støtte Kommissionen ved udarbejdelsen af den adriatisk-joniske strategi inden udgangen af 2014 og at fremme en fælles identitet for det adriatisk-joniske område, således at områdets fulde potentiale synliggøres;

| 12. | bemærker, at Det Europæiske Råds opdrag til Kommissionen er resultatet af en fælles indsats gjort af lande i regionen. Det bygger på flere initiativer, såsom det adriatisk-joniske initiativ, der blev lanceret gennem Ancona-erklæringen i 2000, og andre adriatisk-joniske fora og netværk, som f.eks. forummet for byer i det adriatisk-joniske område, forummet for adriatisk-joniske handelskamre, »Uniadrion«-netværket af universiteter og den adriatisk-joniske euroregion; |
| --- | --- |

12.

bemærker, at Det Europæiske Råds opdrag til Kommissionen er resultatet af en fælles indsats gjort af lande i regionen. Det bygger på flere initiativer, såsom det adriatisk-joniske initiativ, der blev lanceret gennem Ancona-erklæringen i 2000, og andre adriatisk-joniske fora og netværk, som f.eks. forummet for byer i det adriatisk-joniske område, forummet for adriatisk-joniske handelskamre, »Uniadrion«-netværket af universiteter og den adriatisk-joniske euroregion;

| 13. | understreger, at regionale og lokale behov kan blive tilgodeset gennem en tilgang baseret på bottom-up-princippet og flerlagsstyring med henblik på at håndtere fælles problemer og udfordringer i det adriatisk-joniske område gennem løsninger, der har bred opbakning. Dette er nøglen til succes for denne EU-strategi. |
| --- | --- |

13.

understreger, at regionale og lokale behov kan blive tilgodeset gennem en tilgang baseret på bottom-up-princippet og flerlagsstyring med henblik på at håndtere fælles problemer og udfordringer i det adriatisk-joniske område gennem løsninger, der har bred opbakning. Dette er nøglen til succes for denne EU-strategi.

Udfordringer og opgaver i det adriatisk-joniske område

| 14. | Regionsudvalget er enig i, at hovedsigtet med den foreslåede strategi er at fremme en bæredygtig økonomisk og social fremgang, vækst og jobskabelse i området i overensstemmelse med Europa 2020-målsætningerne, ved at forbedre områdets tiltrækningskraft, konkurrenceevne og sammenkobling, idet miljøet og hav- og kystøkosystemerne bevares; |
| --- | --- |

14.

Regionsudvalget er enig i, at hovedsigtet med den foreslåede strategi er at fremme en bæredygtig økonomisk og social fremgang, vækst og jobskabelse i området i overensstemmelse med Europa 2020-målsætningerne, ved at forbedre områdets tiltrækningskraft, konkurrenceevne og sammenkobling, idet miljøet og hav- og kystøkosystemerne bevares;

| 15. | bifalder Kommissionens vedtagelse af »En havstrategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav« (7), som indgår i EUSAIR; |
| --- | --- |

15.

bifalder Kommissionens vedtagelse af »En havstrategi for Adriaterhavet og Det Joniske Hav« (7), som indgår i EUSAIR;

| 16. | bifalder anvendelsesområdet for og indholdet i EUSAIR's fire søjler, som er resultatet af en omfattende høring af aktører i regionen, nemlig: »blå vækst«, »sammenkobling af regionen«, »miljøkvalitet« og »bæredygtig turisme«. Udvalget glæder sig over, at kommunikation indgår i de tværgående temaer: »kapacitetsopbygning, herunder kommunikation« og »FoU, innovation og SMV'er«; |
| --- | --- |

16.

bifalder anvendelsesområdet for og indholdet i EUSAIR's fire søjler, som er resultatet af en omfattende høring af aktører i regionen, nemlig: »blå vækst«, »sammenkobling af regionen«, »miljøkvalitet« og »bæredygtig turisme«. Udvalget glæder sig over, at kommunikation indgår i de tværgående temaer: »kapacitetsopbygning, herunder kommunikation« og »FoU, innovation og SMV'er«;

| 17. | opfordrer Kommissionen til som et første skridt i retning af kapacitetsopbygning at udarbejde en grundlæggende evaluering af den makroøkonomiske EUSAIR-situation og en konsekvensanalyse for derved at fremme implementeringen af strategien og omsætte de fire søjler/prioriterede aktioner i praksis, således at målsætningerne kan blive mere målrettede, og fremskridt hen imod deres virkeliggørelse kan måles; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til som et første skridt i retning af kapacitetsopbygning at udarbejde en grundlæggende evaluering af den makroøkonomiske EUSAIR-situation og en konsekvensanalyse for derved at fremme implementeringen af strategien og omsætte de fire søjler/prioriterede aktioner i praksis, således at målsætningerne kan blive mere målrettede, og fremskridt hen imod deres virkeliggørelse kan måles;

| 18. | efterlyser en stærkere fokus på territorial og social samhørighed og på centrale problemstillinger, som ikke på effektiv vis kan håndteres af enkeltstående lande, såsom sundhed, aktiv aldring, demografiske og økonomiske forskelle inden for og mellem landene i regionen samt problemer relateret til sikkerhed/organiseret kriminalitet/illegal migration, virksomhedsudflytning og ungdomsarbejdsløshed. Disse problemstillinger bør tages op under samtlige fire søjler, således at man kan opnå intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i overensstemmelse med Europa 2020-politikkerne og -målsætningerne og styrke EUSAIR-regionens konkurrenceevne og tiltrækningskraft; |
| --- | --- |

18.

efterlyser en stærkere fokus på territorial og social samhørighed og på centrale problemstillinger, som ikke på effektiv vis kan håndteres af enkeltstående lande, såsom sundhed, aktiv aldring, demografiske og økonomiske forskelle inden for og mellem landene i regionen samt problemer relateret til sikkerhed/organiseret kriminalitet/illegal migration, virksomhedsudflytning og ungdomsarbejdsløshed. Disse problemstillinger bør tages op under samtlige fire søjler, således at man kan opnå intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i overensstemmelse med Europa 2020-politikkerne og -målsætningerne og styrke EUSAIR-regionens konkurrenceevne og tiltrækningskraft;

| 19. | foreslår, at man udnytter erfaringerne fra Østersø- og Donaustrategierne og organiserer et årligt EUSAIR-forum for at fremme den økonomisk-sociale dialog og et bredt medejerskab til den adriatisk-joniske strategi gennem effektiv inddragelse af socioøkonomiske aktører (fagforeninger, arbejdsgiverorganisationer, NGO'er, ungdomsorganisationer, civilsamfundets organisationer osv.). |
| --- | --- |

19.

foreslår, at man udnytter erfaringerne fra Østersø- og Donaustrategierne og organiserer et årligt EUSAIR-forum for at fremme den økonomisk-sociale dialog og et bredt medejerskab til den adriatisk-joniske strategi gennem effektiv inddragelse af socioøkonomiske aktører (fagforeninger, arbejdsgiverorganisationer, NGO'er, ungdomsorganisationer, civilsamfundets organisationer osv.).

Finansiering

| 20. | Regionsudvalget noterer sig med tilfredshed det tidsmæssige sammenfald, som gør det muligt, at EUSAIR kan indgå i den nye generation af planlægnings- og programmeringsdokumenter for 2014-2020 vedrørende EU's struktur- og investeringsfonde og IPA-fonde — partnerskabsaftalen, IPA-strategidokumenter, operationelle programmer — samt i alle relevante EU-politikker og -programmer som f.eks. Horisont 2020, COSME osv.; |
| --- | --- |

20.

Regionsudvalget noterer sig med tilfredshed det tidsmæssige sammenfald, som gør det muligt, at EUSAIR kan indgå i den nye generation af planlægnings- og programmeringsdokumenter for 2014-2020 vedrørende EU's struktur- og investeringsfonde og IPA-fonde — partnerskabsaftalen, IPA-strategidokumenter, operationelle programmer — samt i alle relevante EU-politikker og -programmer som f.eks. Horisont 2020, COSME osv.;

| 21. | bemærker, at forordningen om fælles bestemmelser, forordningen om europæisk territorialt samarbejde og IPA-forordningen åbner store muligheder for EUSAIR, eftersom de kræver, at alle struktur- og investeringsfondene og IPA-fondene omfatter makroregionale prioriteter; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at forordningen om fælles bestemmelser, forordningen om europæisk territorialt samarbejde og IPA-forordningen åbner store muligheder for EUSAIR, eftersom de kræver, at alle struktur- og investeringsfondene og IPA-fondene omfatter makroregionale prioriteter;

| 22. | fremhæver, at det er nødvendigt i højere grad at inddrage de regionale og lokale myndigheder i at finde frem til, hvilke projekter der skal prioriteres i området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav. Udvalget bifalder, at forvaltning af risikoen for naturkatastrofer er blevet inkluderet som et af de horisontale principper for de fire søjler i Kommissionens EUSAIR-meddelelse, og efterlyser, at der i den rullende handlingsplan er større fokus på horisontale spørgsmål som migration, retten til sundhed og uddannelse i forvaltning inden for rammerne af en adriatisk-jonisk forvaltningshøjskole; |
| --- | --- |

22.

fremhæver, at det er nødvendigt i højere grad at inddrage de regionale og lokale myndigheder i at finde frem til, hvilke projekter der skal prioriteres i området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav. Udvalget bifalder, at forvaltning af risikoen for naturkatastrofer er blevet inkluderet som et af de horisontale principper for de fire søjler i Kommissionens EUSAIR-meddelelse, og efterlyser, at der i den rullende handlingsplan er større fokus på horisontale spørgsmål som migration, retten til sundhed og uddannelse i forvaltning inden for rammerne af en adriatisk-jonisk forvaltningshøjskole;

| 23. | efterlyser aktiv støtte fra europæiske og internationale finansieringsinstitutter såsom EIB, EBRD, Verdensbanken og andre, som i tilfældet med investeringsrammen for Vestbalkan; |
| --- | --- |

23.

efterlyser aktiv støtte fra europæiske og internationale finansieringsinstitutter såsom EIB, EBRD, Verdensbanken og andre, som i tilfældet med investeringsrammen for Vestbalkan;

| 24. | foreslår, at der i samarbejde med EIB og internationale finansieringsorganer oprettes en gennemførelsesfacilitet, der kan gøre det muligt at forelægge »bankacceptable« projekter (8); |
| --- | --- |

24.

foreslår, at der i samarbejde med EIB og internationale finansieringsorganer oprettes en gennemførelsesfacilitet, der kan gøre det muligt at forelægge »bankacceptable« projekter (8);

| 25. | opfordrer til, at privat medfinansiering integreres i den tilgængelige finansiering; |
| --- | --- |

25.

opfordrer til, at privat medfinansiering integreres i den tilgængelige finansiering;

| 26. | noterer sig reglen om »de tre nej'er«: ingen ny regulering, ingen nye forvaltningsorganer og ikke flere penge, og fremhæver den regel om »de tre ja'er«, der henvises til i flere sammenhænge: mere komplementær finansiering, mere institutionel koordinering og flere nye projekter; |
| --- | --- |

26.

noterer sig reglen om »de tre nej'er«: ingen ny regulering, ingen nye forvaltningsorganer og ikke flere penge, og fremhæver den regel om »de tre ja'er«, der henvises til i flere sammenhænge: mere komplementær finansiering, mere institutionel koordinering og flere nye projekter;

| 27. | understreger, at finansiel støtte på EU-plan til teknisk bistand i forbindelse med makroregionale strategier allerede har vist sig at være et stort plus for Østersøstrategien, og at dette bør udstrækkes til den adriatisk-joniske strategi. Der bør oprettes en særlig budgetpost for teknisk bistand til den adriatisk-joniske makroregion i stil med budgetposten for makroregionerne for Østersøområdet og Donauområdet, hvortil der i 2014 var hensat 2,5 mio. EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger til hver makroregion. |
| --- | --- |

27.

understreger, at finansiel støtte på EU-plan til teknisk bistand i forbindelse med makroregionale strategier allerede har vist sig at være et stort plus for Østersøstrategien, og at dette bør udstrækkes til den adriatisk-joniske strategi. Der bør oprettes en særlig budgetpost for teknisk bistand til den adriatisk-joniske makroregion i stil med budgetposten for makroregionerne for Østersøområdet og Donauområdet, hvortil der i 2014 var hensat 2,5 mio. EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger til hver makroregion.

Kommunikation

| 28. | Regionsudvalget efterlyser mere fokus på kommunikation som et tværgående tema med henblik på at befordre medejerskabet til den makroregionale strategi og styrke styringen, således som det blev understreget i bidraget til interessenthøringen fra Regionsudvalgets adriatisk-joniske interregionale gruppe, der i december 2013 blev stilet til Kommissionen; |
| --- | --- |

28.

Regionsudvalget efterlyser mere fokus på kommunikation som et tværgående tema med henblik på at befordre medejerskabet til den makroregionale strategi og styrke styringen, således som det blev understreget i bidraget til interessenthøringen fra Regionsudvalgets adriatisk-joniske interregionale gruppe, der i december 2013 blev stilet til Kommissionen;

| 29. | fremhæver kommunikation som et redskab for at øge civilsamfundets bevidsthed om, hvad denne strategi betyder for borgerne, og om den merværdi, strategien har for at styrke den adriatisk-joniske regions identitet. |
| --- | --- |

29.

fremhæver kommunikation som et redskab for at øge civilsamfundets bevidsthed om, hvad denne strategi betyder for borgerne, og om den merværdi, strategien har for at styrke den adriatisk-joniske regions identitet.

Kapacitetsopbygning

| 30. | Regionsudvalget er enig i, at kapacitetsopbygning er et relevant tværgående tema for at sikre EUSAIR's succes, eftersom den adriatisk-joniske region dækker et stort område, som omfatter EU-lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande med forskellige administrative strukturer; |
| --- | --- |

30.

Regionsudvalget er enig i, at kapacitetsopbygning er et relevant tværgående tema for at sikre EUSAIR's succes, eftersom den adriatisk-joniske region dækker et stort område, som omfatter EU-lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande med forskellige administrative strukturer;

| 31. | bemærker, at såvel EU-lande som ikke-EU-lande skal styrke kompetencer og kapacitet med henblik på at udtænke intelligente, bæredygtige og inklusive løsninger på fælles problemer vedrørende HR-administration, internationale forbindelser osv. Et muligt tiltag kunne være at oprette en adriatisk-jonisk forvaltningshøjskole i stil med den franske ENA (Ecole Nationale d’Administration), hvor embedsmænd fra den adriatisk-joniske region kunne udvikle de kvalifikationer og kompetencer, der er nødvendige i flerniveaustyring, og dermed sætte dem i stand til at implementere innovative processer i den offentlige forvaltning; |
| --- | --- |

31.

bemærker, at såvel EU-lande som ikke-EU-lande skal styrke kompetencer og kapacitet med henblik på at udtænke intelligente, bæredygtige og inklusive løsninger på fælles problemer vedrørende HR-administration, internationale forbindelser osv. Et muligt tiltag kunne være at oprette en adriatisk-jonisk forvaltningshøjskole i stil med den franske ENA (Ecole Nationale d’Administration), hvor embedsmænd fra den adriatisk-joniske region kunne udvikle de kvalifikationer og kompetencer, der er nødvendige i flerniveaustyring, og dermed sætte dem i stand til at implementere innovative processer i den offentlige forvaltning;

| 32. | mener, at et adriatisk-jonisk område for fredelig dialog og effektivt samarbejde af blivende karakter ikke kan opbygges uden konsekvent inddragelse af de unge i de berørte regioner. Derfor opfordrer det medlemsstaterne og Kommissionen til at fremme, smidiggøre og forbedre gennemførelsen af de eksisterende ungdomsmobilitetsprogrammer i EUSAIR-området; |
| --- | --- |

32.

mener, at et adriatisk-jonisk område for fredelig dialog og effektivt samarbejde af blivende karakter ikke kan opbygges uden konsekvent inddragelse af de unge i de berørte regioner. Derfor opfordrer det medlemsstaterne og Kommissionen til at fremme, smidiggøre og forbedre gennemførelsen af de eksisterende ungdomsmobilitetsprogrammer i EUSAIR-området;

| 33. | understreger, at presserende politiske anliggender i regionen, som f.eks. migration, bør ses som en integrationsfaktor og en kilde til beskæftigelse, som kan hjælpe det adriatisk-joniske område og Middelhavsområdet som sådan med tage de store udfordringer op; |
| --- | --- |

33.

understreger, at presserende politiske anliggender i regionen, som f.eks. migration, bør ses som en integrationsfaktor og en kilde til beskæftigelse, som kan hjælpe det adriatisk-joniske område og Middelhavsområdet som sådan med tage de store udfordringer op;

| 34. | fremhæver, at sikkerhed er en anden central problemstilling, som ikke kan håndteres af det enkelte land alene, og opfordrer Kommissionen til at inkludere specifikke aktioner i forhold til denne problemstilling i alle strategiens fire søjler; |
| --- | --- |

34.

fremhæver, at sikkerhed er en anden central problemstilling, som ikke kan håndteres af det enkelte land alene, og opfordrer Kommissionen til at inkludere specifikke aktioner i forhold til denne problemstilling i alle strategiens fire søjler;

| 35. | bifalder den fælles meddelelse fra Kommissionen og EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik »For an open and secure global maritime domain: elements for a European Union maritime security strategy« (9), hvori det slås fast, at Europas maritime interesser er nøje forbundne med borgernes og lokalsamfundenes velfærd, fremgang og sikkerhed; |
| --- | --- |

35.

bifalder den fælles meddelelse fra Kommissionen og EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik »For an open and secure global maritime domain: elements for a European Union maritime security strategy« (9), hvori det slås fast, at Europas maritime interesser er nøje forbundne med borgernes og lokalsamfundenes velfærd, fremgang og sikkerhed;

| 36. | pointerer, at borgernes velfærd er afgørende for en harmonisk udvikling af regionen, og understreger, at sundhedstjenester og -forskning skal koordineres af hensyn til effektiviteten i sundhedssektoren. |
| --- | --- |

36.

pointerer, at borgernes velfærd er afgørende for en harmonisk udvikling af regionen, og understreger, at sundhedstjenester og -forskning skal koordineres af hensyn til effektiviteten i sundhedssektoren.

Blå vækst

| 37. | Regionsudvalget understreger følgende temaers relevans: »fiskeri og akvakultur«, »blå teknologi« og »maritime tjenester«; |
| --- | --- |

37.

Regionsudvalget understreger følgende temaers relevans: »fiskeri og akvakultur«, »blå teknologi« og »maritime tjenester«;

| 38. | bifalder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning (10) og henstiller til Kommissionen, at den tager dette direktiv i betragtning, når specifikke tiltag i den adriatisk-joniske region planlægges; |
| --- | --- |

38.

bifalder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning (10) og henstiller til Kommissionen, at den tager dette direktiv i betragtning, når specifikke tiltag i den adriatisk-joniske region planlægges;

| 39. | understreger, at flerniveaustyring af de aktører, der er involveret i maritim vækst, er en central faktor for effektiv forvaltning af det adriatisk-joniske område gennem fælles regler og protokoller for fiskeri og opretholdelse af fiskebestandene såvel som standardiserede administrationssystemer og -procedurer; |
| --- | --- |

39.

understreger, at flerniveaustyring af de aktører, der er involveret i maritim vækst, er en central faktor for effektiv forvaltning af det adriatisk-joniske område gennem fælles regler og protokoller for fiskeri og opretholdelse af fiskebestandene såvel som standardiserede administrationssystemer og -procedurer;

| 40. | understreger, at økoinnovation sammen med modernisering af fiskeri og akvakultur og (i tæt forbindelse med den anden søjle) af havtransport og havne med deres baglandsinfrastrukturer og maritime klynger spiller en central rolle for at sikre en rationel udnyttelse af havressourcerne og de maritime systemer. Et fælles varemærke for sporbare fiskeprodukter af høj kvalitet kunne være et vigtigt redskab for at promovere regionen. |
| --- | --- |

40.

understreger, at økoinnovation sammen med modernisering af fiskeri og akvakultur og (i tæt forbindelse med den anden søjle) af havtransport og havne med deres baglandsinfrastrukturer og maritime klynger spiller en central rolle for at sikre en rationel udnyttelse af havressourcerne og de maritime systemer. Et fælles varemærke for sporbare fiskeprodukter af høj kvalitet kunne være et vigtigt redskab for at promovere regionen.

Sammenkobling af regionen

| 41. | Regionsudvalget understreger relevansen af temaerne »havtransport«, »intermodale baglande« og »energinet« og fremhæver betydningen af at styrke immaterielle IKT-infrastrukturer. Den adriatisk-joniske sky er en måde til at sammenkoble eksisterende platforme med henblik på at standardisere fælles processer og protokoller, fremme effektiv intermodal gods- og passagertransport og befordre tjenesteydelser, miljøbeskyttelse og maritim sikkerhed; |
| --- | --- |

41.

Regionsudvalget understreger relevansen af temaerne »havtransport«, »intermodale baglande« og »energinet« og fremhæver betydningen af at styrke immaterielle IKT-infrastrukturer. Den adriatisk-joniske sky er en måde til at sammenkoble eksisterende platforme med henblik på at standardisere fælles processer og protokoller, fremme effektiv intermodal gods- og passagertransport og befordre tjenesteydelser, miljøbeskyttelse og maritim sikkerhed;

| 42. | understreger, at det adriatisk-joniske område skal forbedre adgangen fra Sydøsteuropa til resten af verden, herunder Middelhavsområdet, gennem udvidelse af Østersø-Adriaterhavskorridoren langs den adriatiske højderyg. Intermodale transportsystemer i regionen skal fremmes for at styrke regionens position som transportknudepunkt i en international ramme. |
| --- | --- |

42.

understreger, at det adriatisk-joniske område skal forbedre adgangen fra Sydøsteuropa til resten af verden, herunder Middelhavsområdet, gennem udvidelse af Østersø-Adriaterhavskorridoren langs den adriatiske højderyg. Intermodale transportsystemer i regionen skal fremmes for at styrke regionens position som transportknudepunkt i en international ramme.

Miljøkvalitet

| 43. | Regionsudvalget understreger relevansen af temaerne »maritim biodiversitet«, »havforurening« og »transnationale jordlevesteder og biodiversitet«; |
| --- | --- |

43.

Regionsudvalget understreger relevansen af temaerne »maritim biodiversitet«, »havforurening« og »transnationale jordlevesteder og biodiversitet«;

| 44. | understreger, at det adriatisk-joniske område skal bevare levesteder og økosystemer og forholde sig til klimaudfordringerne gennem integreret flerniveaustyring med inddragelse af alle aktører i en fælles, integreret proces; |
| --- | --- |

44.

understreger, at det adriatisk-joniske område skal bevare levesteder og økosystemer og forholde sig til klimaudfordringerne gennem integreret flerniveaustyring med inddragelse af alle aktører i en fælles, integreret proces;

| 45. | pointerer, at Middelhavet er et halvlukket havområde med verdens laveste vandudskiftningskvotient, hvilket nødvendiggør en omfattende beskyttelse af dette sårbare økosystem og avancerede forsøgsprojekter; |
| --- | --- |

45.

pointerer, at Middelhavet er et halvlukket havområde med verdens laveste vandudskiftningskvotient, hvilket nødvendiggør en omfattende beskyttelse af dette sårbare økosystem og avancerede forsøgsprojekter;

| 46. | bifalder EU's »Strategi for tilpasning til klimaændringer« fra april 2013 (11), som tilskynder til udveksling af bedste praksis og udvikling af makroregionale handlingsplaner som eksempler på overordnede tilgange til en bedre vurdering af risici og sårbarhed. |
| --- | --- |

46.

bifalder EU's »Strategi for tilpasning til klimaændringer« fra april 2013 (11), som tilskynder til udveksling af bedste praksis og udvikling af makroregionale handlingsplaner som eksempler på overordnede tilgange til en bedre vurdering af risici og sårbarhed.

Bæredygtig turisme

| 47. | Regionsudvalget understreger relevansen af følgende temaer, som kom ud af interessenthøringen på Athenkonferencen: »diversificerede turismeprodukter og -tjenester« og »bæredygtig turismeforvaltning«; |
| --- | --- |

47.

Regionsudvalget understreger relevansen af følgende temaer, som kom ud af interessenthøringen på Athenkonferencen: »diversificerede turismeprodukter og -tjenester« og »bæredygtig turismeforvaltning«;

| 48. | understreger, at regionens tiltrækningskraft navnlig udgøres af turismen, som er en af de vigtigste vækstsektorer og en fantastisk katalysator for udviklingen af den maritime økonomi og landøkonomien. Denne sektors udvikling forudsætter flerniveaustyring med inddragelse af nationale, regionale og lokale myndigheder samt territoriale interessenter, lige fra handelskamre til universiteter; |
| --- | --- |

48.

understreger, at regionens tiltrækningskraft navnlig udgøres af turismen, som er en af de vigtigste vækstsektorer og en fantastisk katalysator for udviklingen af den maritime økonomi og landøkonomien. Denne sektors udvikling forudsætter flerniveaustyring med inddragelse af nationale, regionale og lokale myndigheder samt territoriale interessenter, lige fra handelskamre til universiteter;

| 49. | understreger, at turismen — på grundlag af en fælles natur-, kultur- og historisk arv, landbrugsfødevarer af høj kvalitet, tradition for at tage imod turister og attraktive landskaber, som skal kommunikeres gennem et adriatisk-jonisk varemærke — kan være en vigtig løftestang for bæredygtig vækst, beskæftigelsesmuligheder for unge og social inklusion, eftersom »halvdelen af alle europæiske arbejdspladser inden for kystturisme findes i Middelhavsområdet, som også tegner sig for halvdelen af kystturismens værditilvækst« (12). |
| --- | --- |

49.

understreger, at turismen — på grundlag af en fælles natur-, kultur- og historisk arv, landbrugsfødevarer af høj kvalitet, tradition for at tage imod turister og attraktive landskaber, som skal kommunikeres gennem et adriatisk-jonisk varemærke — kan være en vigtig løftestang for bæredygtig vækst, beskæftigelsesmuligheder for unge og social inklusion, eftersom »halvdelen af alle europæiske arbejdspladser inden for kystturisme findes i Middelhavsområdet, som også tegner sig for halvdelen af kystturismens værditilvækst« (12).

Konklusioner

| 50. | Regionsudvalget understreger betydningen af denne tredje makroregionale EU-strategi, der bygger på erfaringerne fra eksisterende makroregionale strategier med henblik på at udvikle nye innovative og intelligente samarbejdsformer såvel som en innovativ, eksperimenterende, erfaringsbaseret tilgang til flerlagsstyring, samtidig med at der søges synergi og udveksling af praksis med andre EU-strategier; |
| --- | --- |

50.

Regionsudvalget understreger betydningen af denne tredje makroregionale EU-strategi, der bygger på erfaringerne fra eksisterende makroregionale strategier med henblik på at udvikle nye innovative og intelligente samarbejdsformer såvel som en innovativ, eksperimenterende, erfaringsbaseret tilgang til flerlagsstyring, samtidig med at der søges synergi og udveksling af praksis med andre EU-strategier;

| 51. | henleder opmærksomheden på EUSAIR's relevans for at skabe ny dynamik for håndtering af fælles problemstillinger i regionen og fremme af bæredygtig økonomisk og social fremgang med særlig fokus på at skabe vækst og arbejdspladser i overensstemmelse med Europa 2020-målsætningerne ved at forbedre den adriatisk-joniske regions tiltrækningskraft, konkurrenceevne og sammenkobling og dermed gøre regionen til et vigtigt knudepunkt; |
| --- | --- |

51.

henleder opmærksomheden på EUSAIR's relevans for at skabe ny dynamik for håndtering af fælles problemstillinger i regionen og fremme af bæredygtig økonomisk og social fremgang med særlig fokus på at skabe vækst og arbejdspladser i overensstemmelse med Europa 2020-målsætningerne ved at forbedre den adriatisk-joniske regions tiltrækningskraft, konkurrenceevne og sammenkobling og dermed gøre regionen til et vigtigt knudepunkt;

| 52. | opfordrer Kommissionen til at spille en central rolle i en innovativ platform for koordinering og implementering af flerlagsstyring, hvor beslutninger træffes i fællesskab for at sikre, at aktørerne på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan forpligter sig politisk og føler medejerskab i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Den private sektor og civilsamfundet bør inddrages i at sikre et passende og bredt medejerskab til strategien gennem top-down- og bottom-up-kommunikation, ansvarlighed og gennemsigtige resultater, f.eks.: en åben dataportal, et årligt forum for økonomisk og social dialog om EUSAIR osv.; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Kommissionen til at spille en central rolle i en innovativ platform for koordinering og implementering af flerlagsstyring, hvor beslutninger træffes i fællesskab for at sikre, at aktørerne på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan forpligter sig politisk og føler medejerskab i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Den private sektor og civilsamfundet bør inddrages i at sikre et passende og bredt medejerskab til strategien gennem top-down- og bottom-up-kommunikation, ansvarlighed og gennemsigtige resultater, f.eks.: en åben dataportal, et årligt forum for økonomisk og social dialog om EUSAIR osv.;

| 53. | lægger vægt på EU-integration som et fundamentalt element i EUSAIR, der omfatter fire EU- og fire ikke-EU-lande, og fremhæver elementerne af forsoning, sikkerhed, stabilitet og fremgang gennem tættere samarbejde samt regionernes rolle som centrale aktører for at fremme regionalt selvstyre, kapacitetsopbygning, decentralisering og demokrati. |
| --- | --- |

53.

lægger vægt på EU-integration som et fundamentalt element i EUSAIR, der omfatter fire EU- og fire ikke-EU-lande, og fremhæver elementerne af forsoning, sikkerhed, stabilitet og fremgang gennem tættere samarbejde samt regionernes rolle som centrale aktører for at fremme regionalt selvstyre, kapacitetsopbygning, decentralisering og demokrati.

Bruxelles, den 26. juni 2014

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  CdR 168/2011 fin.

1

(2)  COM(2013) 468 final.

2

(3)  COM(2013) 468 final.

3

(4)  Europa-Parlamentets beslutning P7_TA (2012) 0269.

4

(5)  Regionsudvalgets Arlem-rapport 2013/02318.

5

(6)  COM(2013) 468 final.

6

(7)  COM(2012) 713 final.

7

(8)  COM(2011) 381 final.

8

(9)  JOIN(2014) 9 final.

9

(10)  COM(2013) 133 final.

10

(11)  COM(2013) 216 final.

11

(12)  COM(2014) 86 final.

12

---

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/45

---

Regionsudvalgets udtalelse — Flerniveaustyring ved fremme af EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020 og gennemførelsen af de internationale Aichimål

2014/C 271/09

| Ordfører | Kadri Tillemann (EE/PPE)
  Formand for byrådet i Keila landkommune |
| --- | --- |
| Basisdokument | Brev af 13. december 2013 fra Kommissionens næstformand |

Ordfører

Kadri Tillemann (EE/PPE)

Formand for byrådet i Keila landkommune

Basisdokument

Brev af 13. december 2013 fra Kommissionens næstformand

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

A.   
  Flerniveaustyring af biodiversitetsindsatsen ved gennemførelsen af EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020 og CBD-afgørelse X/22

| 1. | Regionsudvalget anerkender, at Rådet i marts 2011 forpligtede sig til Europa 2020's overordnede mål om »at standse tabet af biodiversitet og nedbrydelsen af økosystemtjenester i EU inden udgangen af 2020 og så vidt muligt genetablere disse og samtidig intensivere EU's bidrag til at standse tabet af biodiversitet på globalt plan«. EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020 som vedtaget af Kommissionen i maj 2011 (1) og godkendt af Rådet (2) fastlægger seks hovedmål og 20 aktioner, der skal hjælpe EU med at nå biodiversitetsmålet for 2020; |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget anerkender, at Rådet i marts 2011 forpligtede sig til Europa 2020's overordnede mål om »at standse tabet af biodiversitet og nedbrydelsen af økosystemtjenester i EU inden udgangen af 2020 og så vidt muligt genetablere disse og samtidig intensivere EU's bidrag til at standse tabet af biodiversitet på globalt plan«. EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020 som vedtaget af Kommissionen i maj 2011 (1) og godkendt af Rådet (2) fastlægger seks hovedmål og 20 aktioner, der skal hjælpe EU med at nå biodiversitetsmålet for 2020;

| 2. | erkender, at EU-strategien bygger på et globalt mandat. Den omsætter de globale mål og forpligtelser, som EU påtog sig på den 10. partskonference (COP10) under FN's konvention om den biologiske mangfoldighed (CBD) i 2010, nærmere bestemt strategiplanen for biodiversitet 2011-2020 (afgørelse X/2) med de 20 Aichibiodiversitetsmål for 2020 (3); |
| --- | --- |

2.

erkender, at EU-strategien bygger på et globalt mandat. Den omsætter de globale mål og forpligtelser, som EU påtog sig på den 10. partskonference (COP10) under FN's konvention om den biologiske mangfoldighed (CBD) i 2010, nærmere bestemt strategiplanen for biodiversitet 2011-2020 (afgørelse X/2) med de 20 Aichibiodiversitetsmål for 2020 (3);

| 3. | minder om, at tabet af biodiversitet er et verdensomspændende problem, som har alvorlige miljø- og sundhedsmæssige samt socioøkonomiske konsekvenser, hvilket indvirker på menneskers livskvalitet. Det er et fænomen, som har utallige årsager, herunder især menneskets påvirkning; |
| --- | --- |

3.

minder om, at tabet af biodiversitet er et verdensomspændende problem, som har alvorlige miljø- og sundhedsmæssige samt socioøkonomiske konsekvenser, hvilket indvirker på menneskers livskvalitet. Det er et fænomen, som har utallige årsager, herunder især menneskets påvirkning;

| 4. | gør opmærksom på, at lokale og regionale myndigheder (4) har en vigtig rolle at spille ved gennemførelsen af EU's og de internationale biodiversitetsmål i praksis og dermed i at bistå de nationale regeringers indsats for at hindre fortsat biodiversitetstab. Som en følge af decentraliseringsprocesser i mange medlemsstater får lokale og regionale myndigheder et større og større ansvar for gennemførelsen af biodiversitetsrelaterede politikker; |
| --- | --- |

4.

gør opmærksom på, at lokale og regionale myndigheder (4) har en vigtig rolle at spille ved gennemførelsen af EU's og de internationale biodiversitetsmål i praksis og dermed i at bistå de nationale regeringers indsats for at hindre fortsat biodiversitetstab. Som en følge af decentraliseringsprocesser i mange medlemsstater får lokale og regionale myndigheder et større og større ansvar for gennemførelsen af biodiversitetsrelaterede politikker;

| 5. | fremhæver vigtigheden af at efterleve principperne i Regionsudvalgets hvidbog om forvaltning på flere myndighedsniveauer og chartret for forvaltning på flere myndighedsniveauer i Europa, som Regionsudvalget vedtog i april 2014 (5) ved gennemførelsen af EU's biodiversitetsstrategi og Aichimålene. Regionsudvalget opfatter forvaltning på flere myndighedsniveauer som en koordineret indsats i partnerskab mellem EU, medlemsstaterne og lokale og regionale myndigheder i alle faser af den politiske cyklus, fra udformning til gennemførelse af EU-politikker. Forvaltningen af biodiversitets- og økosystemtjenester kræver, at der er sammenhæng i de politiske instrumenter og mandater på alle myndighedsniveauer; |
| --- | --- |

5.

fremhæver vigtigheden af at efterleve principperne i Regionsudvalgets hvidbog om forvaltning på flere myndighedsniveauer og chartret for forvaltning på flere myndighedsniveauer i Europa, som Regionsudvalget vedtog i april 2014 (5) ved gennemførelsen af EU's biodiversitetsstrategi og Aichimålene. Regionsudvalget opfatter forvaltning på flere myndighedsniveauer som en koordineret indsats i partnerskab mellem EU, medlemsstaterne og lokale og regionale myndigheder i alle faser af den politiske cyklus, fra udformning til gennemførelse af EU-politikker. Forvaltningen af biodiversitets- og økosystemtjenester kræver, at der er sammenhæng i de politiske instrumenter og mandater på alle myndighedsniveauer;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en evaluering af medlemsstaterne vedrørende flerniveaustyringen af biodiversitetsindsatsen og fastlægge, hvilken aktiv rolle de regionale og lokale myndigheder spiller i heri. Dette dokument bør også udpege de områder, hvor biodiversiteten kan være truet i mangel af en forvaltningsmodel for fordelingen af opgaverne mellem medlemsstaterne, de regionale og lokale myndigheder og erhvervs- og foreningslivet, og fremsætte forslag til løsning af problemerne i disse områder; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en evaluering af medlemsstaterne vedrørende flerniveaustyringen af biodiversitetsindsatsen og fastlægge, hvilken aktiv rolle de regionale og lokale myndigheder spiller i heri. Dette dokument bør også udpege de områder, hvor biodiversiteten kan være truet i mangel af en forvaltningsmodel for fordelingen af opgaverne mellem medlemsstaterne, de regionale og lokale myndigheder og erhvervs- og foreningslivet, og fremsætte forslag til løsning af problemerne i disse områder;

| 7. | glæder sig derfor over, at det i EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020 anføres, at de »fælles EU- og CBD-mål skal nås via en blanding af foranstaltninger på subnationalt og nationalt niveau og EU-niveau«, og at Kommissionen vil arbejde for at etablere effektive langvarige partnerskaber med »interesseparter, der er involveret i fysisk planlægning og forvaltning af arealanvendelse, om gennemførelsen af biodiversitetsstrategier på alle niveauer«; |
| --- | --- |

7.

glæder sig derfor over, at det i EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020 anføres, at de »fælles EU- og CBD-mål skal nås via en blanding af foranstaltninger på subnationalt og nationalt niveau og EU-niveau«, og at Kommissionen vil arbejde for at etablere effektive langvarige partnerskaber med »interesseparter, der er involveret i fysisk planlægning og forvaltning af arealanvendelse, om gennemførelsen af biodiversitetsstrategier på alle niveauer«;

| 8. | understreger vigtigheden af CBD-afgørelse X/22 (6), inkl. »Subnationale myndigheders, byers og andre lokale myndigheders handlingsplan for biodiversitet (2011-2020)«, og CBD-afgørelse XI/8(A) (7). Regionsudvalget betragter CBD-afgørelse X/22 som helt unik, da den er udtryk for den mest vidtgående beslutning om »flerniveaustyring« under en multilateral miljøaftale; |
| --- | --- |

8.

understreger vigtigheden af CBD-afgørelse X/22 (6), inkl. »Subnationale myndigheders, byers og andre lokale myndigheders handlingsplan for biodiversitet (2011-2020)«, og CBD-afgørelse XI/8(A) (7). Regionsudvalget betragter CBD-afgørelse X/22 som helt unik, da den er udtryk for den mest vidtgående beslutning om »flerniveaustyring« under en multilateral miljøaftale;

| 9. | minder om, at der var stærk støtte til vedtagelsen af CBD-afgørelse X/22 i udvalgets udtalelse som led i forberedelserne til CBD COP 10 (8) og fra udvalgets delegation på COP 10. Desuden gav Regionsudvalget i aftalememorandummet med UNEP fra 2012 tilsagn om at ville arbejde for gennemførelsen af denne CBD-afgørelse; |
| --- | --- |

9.

minder om, at der var stærk støtte til vedtagelsen af CBD-afgørelse X/22 i udvalgets udtalelse som led i forberedelserne til CBD COP 10 (8) og fra udvalgets delegation på COP 10. Desuden gav Regionsudvalget i aftalememorandummet med UNEP fra 2012 tilsagn om at ville arbejde for gennemførelsen af denne CBD-afgørelse;

| 10. | henstiller til medlemsstaterne, at de opfylder deres forpligtelser under CBD-afgørelse X/22 om at forbedre deres styringsmekanismer og juridiske og frivillige instrumenter for at involvere og støtte lokale og regionale myndigheder i den lokale og regionale biodiversitetsindsats og i den forbindelse tage hensyn til hensigten, målsætningerne og den vejledende liste over aktioner i CBD-afgørelse X/22 og målene og aktionerne i EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020; |
| --- | --- |

10.

henstiller til medlemsstaterne, at de opfylder deres forpligtelser under CBD-afgørelse X/22 om at forbedre deres styringsmekanismer og juridiske og frivillige instrumenter for at involvere og støtte lokale og regionale myndigheder i den lokale og regionale biodiversitetsindsats og i den forbindelse tage hensyn til hensigten, målsætningerne og den vejledende liste over aktioner i CBD-afgørelse X/22 og målene og aktionerne i EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020;

| 11. | bifalder, at Rådet i sine konklusioner af 12. juni 2014 vedrørende CBD COP 12 i oktober 2014 (9) henviser til den rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller i at fremme gennemførelsen af CBD's strategiske plan frem mod 2020 og opnå Aichibiodiversitetsmålene. Regionsudvalget opfordrer Rådet til at tage højde for flerniveaustyring i de fremtidige konklusioner fra CBD COP ved i stigende grad at anerkende de lokale og regionale myndigheders rolle som myndighedsaktører, hvorved de adskiller sig fra de øvrige deltagere i CBD-processen; |
| --- | --- |

11.

bifalder, at Rådet i sine konklusioner af 12. juni 2014 vedrørende CBD COP 12 i oktober 2014 (9) henviser til den rolle, som de lokale og regionale myndigheder spiller i at fremme gennemførelsen af CBD's strategiske plan frem mod 2020 og opnå Aichibiodiversitetsmålene. Regionsudvalget opfordrer Rådet til at tage højde for flerniveaustyring i de fremtidige konklusioner fra CBD COP ved i stigende grad at anerkende de lokale og regionale myndigheders rolle som myndighedsaktører, hvorved de adskiller sig fra de øvrige deltagere i CBD-processen;

| 12. | ønsker at dele sine erfaringer med flerniveaustyring af biodiversitetsindsatsen og gennemførelsen af CBD-afgørelse X/22 med lokale og regionale myndigheder fra andre dele af verden ved at deltage i EU's delegation til CBD COP 12 som observatør i oktober 2014. Det vil give udvalget lejlighed til at bygge videre på dets deltagelse i COP 10 og dets aftalememorandum med UNEP og sikre, at synspunkterne hos de lokale og regionale myndigheder i EU er tilstrækkeligt repræsenteret. |
| --- | --- |

12.

ønsker at dele sine erfaringer med flerniveaustyring af biodiversitetsindsatsen og gennemførelsen af CBD-afgørelse X/22 med lokale og regionale myndigheder fra andre dele af verden ved at deltage i EU's delegation til CBD COP 12 som observatør i oktober 2014. Det vil give udvalget lejlighed til at bygge videre på dets deltagelse i COP 10 og dets aftalememorandum med UNEP og sikre, at synspunkterne hos de lokale og regionale myndigheder i EU er tilstrækkeligt repræsenteret.

B.   
  De europæiske lokale og regionale myndigheders rolle og støtte fra medlemsstaterne til gennemførelsen af EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020 og Aichimålene

| 13. | Regionsudvalget gør opmærksom på, at det har bestilt en undersøgelse af »Flerniveaustyring af EU's naturkapital« (10) til at understøtte denne udtalelse og analysere samarbejdet mellem medlemsstaterne og deres respektive lokale og regionale myndigheder, innovative lokale og regionale aktioner og aktuel bedste praksis samt formulere mere detaljerede praktiske forslag til, hvordan flerniveaustyringen kan forbedres; |
| --- | --- |

13.

Regionsudvalget gør opmærksom på, at det har bestilt en undersøgelse af »Flerniveaustyring af EU's naturkapital« (10) til at understøtte denne udtalelse og analysere samarbejdet mellem medlemsstaterne og deres respektive lokale og regionale myndigheder, innovative lokale og regionale aktioner og aktuel bedste praksis samt formulere mere detaljerede praktiske forslag til, hvordan flerniveaustyringen kan forbedres;

| 14. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at foregå med et godt eksempel og er yderst positiv over for de strategier, tiltag og innovative tilgange, som adskillige lokale og regionale myndigheder har iværksat for at beskytte og forvalte den lokale biodiversitet og lokale økosystemer på en bæredygtig måde. Det bifalder tillige de gode initiativer, som nogle medlemsstater allerede har sat i gang for at støtte lokale og regionale myndigheder. Alle disse aktioner er taget i betragtning i nedenstående anbefalinger. |
| --- | --- |

14.

opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at foregå med et godt eksempel og er yderst positiv over for de strategier, tiltag og innovative tilgange, som adskillige lokale og regionale myndigheder har iværksat for at beskytte og forvalte den lokale biodiversitet og lokale økosystemer på en bæredygtig måde. Det bifalder tillige de gode initiativer, som nogle medlemsstater allerede har sat i gang for at støtte lokale og regionale myndigheder. Alle disse aktioner er taget i betragtning i nedenstående anbefalinger.

Inddragelse i nationale strategier og styringen

| 15. | Regionsudvalget beder medlemsstaterne sikre eller forbedre inddragelsen af de lokale og regionale myndigheder i udformningen, gennemgangen og gennemførelsen af de nationale biodiversitetsstrategier og -handlingsplaner, f.eks. ved at inkludere nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder i nationale biodiversitetsudvalg/-styringsgrupper; |
| --- | --- |

15.

Regionsudvalget beder medlemsstaterne sikre eller forbedre inddragelsen af de lokale og regionale myndigheder i udformningen, gennemgangen og gennemførelsen af de nationale biodiversitetsstrategier og -handlingsplaner, f.eks. ved at inkludere nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder i nationale biodiversitetsudvalg/-styringsgrupper;

| 16. | opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med deres nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder at videreudvikle vejledende dokumenter, kapacitetsopbygningsinitiativer og tjenester for praktisk rådgivning om regionale og lokale biodiversitetsstrategier, -handlingsplaner og -foranstaltninger; |
| --- | --- |

16.

opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med deres nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder at videreudvikle vejledende dokumenter, kapacitetsopbygningsinitiativer og tjenester for praktisk rådgivning om regionale og lokale biodiversitetsstrategier, -handlingsplaner og -foranstaltninger;

| 17. | opfordrer kraftigt de regionale myndigheder til at udvikle regionale biodiversitetsstrategier og -handlingsplaner og byer og kommuner til at udarbejde lokale biodiversitetsstrategier og -handlingsplaner og anerkender de initiativer, der allerede er iværksat på området. Dermed vil der på en og samme tid kunne skabes en overordnet vision og et praktisk grundlag for bæredygtig forvaltning af biodiversiteten på subnationalt niveau, hvori medtænkes de biodiversitetsmål, der er fastlagt på nationalt og EU-niveau og i konventionen om biologisk mangfoldighed; |
| --- | --- |

17.

opfordrer kraftigt de regionale myndigheder til at udvikle regionale biodiversitetsstrategier og -handlingsplaner og byer og kommuner til at udarbejde lokale biodiversitetsstrategier og -handlingsplaner og anerkender de initiativer, der allerede er iværksat på området. Dermed vil der på en og samme tid kunne skabes en overordnet vision og et praktisk grundlag for bæredygtig forvaltning af biodiversiteten på subnationalt niveau, hvori medtænkes de biodiversitetsmål, der er fastlagt på nationalt og EU-niveau og i konventionen om biologisk mangfoldighed;

| 18. | opmuntrer medlemsstaterne til eventuelt i samarbejde med nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder at hjælpe de lokale og regionale med at etablere indbyrdes forbindelser for at styrke biodiversitetsforvaltningen og oprette eller yde økonomisk støtte til nationale pris- eller anerkendelsesordninger med henblik på at fremme biodiversitetsforanstaltninger iværksat af lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

18.

opmuntrer medlemsstaterne til eventuelt i samarbejde med nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder at hjælpe de lokale og regionale med at etablere indbyrdes forbindelser for at styrke biodiversitetsforvaltningen og oprette eller yde økonomisk støtte til nationale pris- eller anerkendelsesordninger med henblik på at fremme biodiversitetsforanstaltninger iværksat af lokale og regionale myndigheder;

| 19. | opfordrer lokale og regionale myndigheder til at anlægge en helhedsorienteret tilgang til biodiversitet omfattende alle deres administrative tjenester og til at opbygge deres forvaltningers kapacitet ved hjælp af bedst mulig udnyttelse af projekter om administrativ kapacitetsopbygning, kursustilbud og de vejledninger, som er til deres rådighed, på nationalt, EU- og internationalt niveau. Det opfordrer ligeledes de lokale og regionale myndigheder til at optrappe samarbejdet vedrørende biodiversitet i sammenslutninger og netværk af og platforme for lokale og regionale myndigheder på nationalt, EU- og internationalt niveau, da det er et vigtigt redskab, der kan samle ressourcer og erfaringer med henblik på at løfte fælles udfordringer og yde fælles råd og vejledning om politikken til medlemsstater, EU og CBD; |
| --- | --- |

19.

opfordrer lokale og regionale myndigheder til at anlægge en helhedsorienteret tilgang til biodiversitet omfattende alle deres administrative tjenester og til at opbygge deres forvaltningers kapacitet ved hjælp af bedst mulig udnyttelse af projekter om administrativ kapacitetsopbygning, kursustilbud og de vejledninger, som er til deres rådighed, på nationalt, EU- og internationalt niveau. Det opfordrer ligeledes de lokale og regionale myndigheder til at optrappe samarbejdet vedrørende biodiversitet i sammenslutninger og netværk af og platforme for lokale og regionale myndigheder på nationalt, EU- og internationalt niveau, da det er et vigtigt redskab, der kan samle ressourcer og erfaringer med henblik på at løfte fælles udfordringer og yde fælles råd og vejledning om politikken til medlemsstater, EU og CBD;

| 20. | henstiller, at medlemsstaterne koordinerer bedre med de lokale og regionale myndigheder, når de formulerer nationale holdninger og følger op på de fælles rammer for gennemførelsen af EU's biodiversitetsstrategi og i forbindelse med nationale (indberetnings)aktiviteter knyttet til biodiversitetskonventionen; |
| --- | --- |

20.

henstiller, at medlemsstaterne koordinerer bedre med de lokale og regionale myndigheder, når de formulerer nationale holdninger og følger op på de fælles rammer for gennemførelsen af EU's biodiversitetsstrategi og i forbindelse med nationale (indberetnings)aktiviteter knyttet til biodiversitetskonventionen;

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder at udarbejde fælles kompatible indikatorer med det formål at gøre det muligt at sammenligne tilstande og udviklingstendenser i de områder, der er omfattet af biodiversitetsstrategier, på forskellige niveauer. |
| --- | --- |

21.

opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder at udarbejde fælles kompatible indikatorer med det formål at gøre det muligt at sammenligne tilstande og udviklingstendenser i de områder, der er omfattet af biodiversitetsstrategier, på forskellige niveauer.

Styrkelse af gennemførelsen af EU's Natura-lovgivning

| 22. | Regionsudvalget understreger igen behovet for, at medlemsstaterne og lokale og regionale myndigheder iværksætter et effektivt og hurtigt samarbejde om at færdiggøre oprettelsen af Natura 2000-forvaltningsplaner eller lignende instrumenter indeholdende de bevarelses- og retableringsforanstaltninger, der er nødvendige for at nå mål 1 i EU's biodiversitetsstrategi. |
| --- | --- |

22.

Regionsudvalget understreger igen behovet for, at medlemsstaterne og lokale og regionale myndigheder iværksætter et effektivt og hurtigt samarbejde om at færdiggøre oprettelsen af Natura 2000-forvaltningsplaner eller lignende instrumenter indeholdende de bevarelses- og retableringsforanstaltninger, der er nødvendige for at nå mål 1 i EU's biodiversitetsstrategi.

Bibeholdelse og retablering af økosystemer og økosystemtjenester

| 23. | Regionsudvalget forventer en kollektiv indsats fra medlemsstaternes og lokale og regionale myndigheders side for at nå mål 2 i EU's biodiversitetsstrategi for 2020, som sigter på inden 2020 at genoprette mindst 15 % af de nedbrudte økosystemer, standse tabet af biodiversitet og nedbrydelsen af økosystemer og genoprette økosystemer i hele Europa og ikke kun i Natura 2000-områder; |
| --- | --- |

23.

Regionsudvalget forventer en kollektiv indsats fra medlemsstaternes og lokale og regionale myndigheders side for at nå mål 2 i EU's biodiversitetsstrategi for 2020, som sigter på inden 2020 at genoprette mindst 15 % af de nedbrudte økosystemer, standse tabet af biodiversitet og nedbrydelsen af økosystemer og genoprette økosystemer i hele Europa og ikke kun i Natura 2000-områder;

| 24. | gentager sin opfordring (11) til lokale og regionale myndigheder om at anvende princippet om et »nettotab på nul procent af biodiversitet og økosystemtjenester« i by- og regionalplanlægningen, når der gives tilladelser til nybyggeri, industri, landbrug, fiskeri, skovbrug, fritidsområder, turisme og energi- og transportinfrastruktur og ydes økonomisk bistand, idet de bør sørge for, at der er foranstaltninger til at kompensere for/udligne eventuel uundgåelig negativ indvirkning på biodiversiteten og økosystemtjenesterne; |
| --- | --- |

24.

gentager sin opfordring (11) til lokale og regionale myndigheder om at anvende princippet om et »nettotab på nul procent af biodiversitet og økosystemtjenester« i by- og regionalplanlægningen, når der gives tilladelser til nybyggeri, industri, landbrug, fiskeri, skovbrug, fritidsområder, turisme og energi- og transportinfrastruktur og ydes økonomisk bistand, idet de bør sørge for, at der er foranstaltninger til at kompensere for/udligne eventuel uundgåelig negativ indvirkning på biodiversiteten og økosystemtjenesterne;

| 25. | minder om, at forebyggelse af økosystemernes nedbrydelse og genoprettelse af nedbrudte økosystemers funktioner bør have højeste prioritet, idet foranstaltningerne til behandling af følgevirkningerne af en miljømæssig ubalance på grund af menneskelige aktiviteter altid er dyrere og mere langvarige, og ikke mindst er det usikkert, hvordan resultatet bliver; |
| --- | --- |

25.

minder om, at forebyggelse af økosystemernes nedbrydelse og genoprettelse af nedbrudte økosystemers funktioner bør have højeste prioritet, idet foranstaltningerne til behandling af følgevirkningerne af en miljømæssig ubalance på grund af menneskelige aktiviteter altid er dyrere og mere langvarige, og ikke mindst er det usikkert, hvordan resultatet bliver;

| 26. | betoner betydningen af nationale, regionale og lokale undersøgelser af de økonomiske aspekter ved økosystemer og biodiversitet, og at det er nødvendigt at anvende denne fremgangsmåde ved lokale projekter for at påvise den socioøkonomiske værdi af eksempelvis nationalt, regionalt og lokalt beskyttede områder. Endvidere er der et behov for at indarbejde værdien af naturkapitalen i den nationale, regionale og lokale planlægning, regnskabspraksis og budgetlægning for at understøtte aktion 5 i EU's biodiversitetsstrategi; |
| --- | --- |

26.

betoner betydningen af nationale, regionale og lokale undersøgelser af de økonomiske aspekter ved økosystemer og biodiversitet, og at det er nødvendigt at anvende denne fremgangsmåde ved lokale projekter for at påvise den socioøkonomiske værdi af eksempelvis nationalt, regionalt og lokalt beskyttede områder. Endvidere er der et behov for at indarbejde værdien af naturkapitalen i den nationale, regionale og lokale planlægning, regnskabspraksis og budgetlægning for at understøtte aktion 5 i EU's biodiversitetsstrategi;

| 27. | mener, at selvom en økonomisk vurdering af økosystemtjenesterne i forbindelse med visse cost-benefit-analyser kan være nyttig med hensyn til at afveje mål, der er i konflikt med hinanden, er den forbundet med metodevanskeligheder og etiske problemstillinger. Regionsudvalget er derfor tilhænger af andre, fleksible metoder til vurdering af omkostningerne ved tab af biodiversitet, herunder dem, der omtales i udtalelsen CDR4577-2013_00_00_TRA_AC; |
| --- | --- |

27.

mener, at selvom en økonomisk vurdering af økosystemtjenesterne i forbindelse med visse cost-benefit-analyser kan være nyttig med hensyn til at afveje mål, der er i konflikt med hinanden, er den forbundet med metodevanskeligheder og etiske problemstillinger. Regionsudvalget er derfor tilhænger af andre, fleksible metoder til vurdering af omkostningerne ved tab af biodiversitet, herunder dem, der omtales i udtalelsen CDR4577-2013_00_00_TRA_AC;

| 28. | mener, at der er et behov for at støtte de lokale og regionale myndigheders bestræbelser for at øge deres viden om biodiversitet, økosystemer, økosystemtjenester og geografiske informationssystemer ved at anvende målestoksforhold, der er velegnede til lokal-/regionalplanlægning, og overvåge økosystemets tilstand, og at der må tages hensyn til dette ved kortlægningen og vurderingen af økosystemtjenesterne og fordelene ved disse i Europa. Ligeledes er der et behov for at yde lokale og regionale myndigheder støtte til forvaltningen af rumlige miljødata på en måde, der er forenelig med INSPIRE, med henblik på at fremme dataudvekslingen og tillige sammenkæde grøn infrastruktur på tværs af grænser; |
| --- | --- |

28.

mener, at der er et behov for at støtte de lokale og regionale myndigheders bestræbelser for at øge deres viden om biodiversitet, økosystemer, økosystemtjenester og geografiske informationssystemer ved at anvende målestoksforhold, der er velegnede til lokal-/regionalplanlægning, og overvåge økosystemets tilstand, og at der må tages hensyn til dette ved kortlægningen og vurderingen af økosystemtjenesterne og fordelene ved disse i Europa. Ligeledes er der et behov for at yde lokale og regionale myndigheder støtte til forvaltningen af rumlige miljødata på en måde, der er forenelig med INSPIRE, med henblik på at fremme dataudvekslingen og tillige sammenkæde grøn infrastruktur på tværs af grænser;

| 29. | påpeger behovet for at oprette portaler for opdateret onlineinformation om biodiversitet, som lokale og regionale myndigheder og andre interesserede kan bruge som et vigtigt referencepunkt, og som gennemgås og vedligeholdes regelmæssigt, og hilser etableringen af det digitale MAES-atlas over hele EU velkommen; |
| --- | --- |

29.

påpeger behovet for at oprette portaler for opdateret onlineinformation om biodiversitet, som lokale og regionale myndigheder og andre interesserede kan bruge som et vigtigt referencepunkt, og som gennemgås og vedligeholdes regelmæssigt, og hilser etableringen af det digitale MAES-atlas over hele EU velkommen;

| 30. | bemærker, at urbanisering er en udfordring, men også rummer muligheder for at bibeholde og forvalte økosystemtjenester. Det er helt klart nødvendigt at se nærmere på vekselvirkningerne mellem de drivkræfter og påvirkninger og de indgående og udgående strømme, som forbinder byerne med økosystemer inden for og uden for deres områder. Byområder bør tilskyndes til og støttes i at tage et større ansvar for at fremme og udvikle metoder til, hvordan det naturlige miljø kan integreres med menneskers behov og trivsel. Endvidere understreges landskabets betydning som udtryk for forholdet mellem mennesket og dets omgivelser samt ansvaret for at passe på landskabet, hvilket har betydelige konsekvenser for biodiversiteten. Der mindes om betydningen af den europæiske landskabskonvention fra 2000, og det understreges, at der bør stræbes efter synergi med biodiversitetsstrategien; |
| --- | --- |

30.

bemærker, at urbanisering er en udfordring, men også rummer muligheder for at bibeholde og forvalte økosystemtjenester. Det er helt klart nødvendigt at se nærmere på vekselvirkningerne mellem de drivkræfter og påvirkninger og de indgående og udgående strømme, som forbinder byerne med økosystemer inden for og uden for deres områder. Byområder bør tilskyndes til og støttes i at tage et større ansvar for at fremme og udvikle metoder til, hvordan det naturlige miljø kan integreres med menneskers behov og trivsel. Endvidere understreges landskabets betydning som udtryk for forholdet mellem mennesket og dets omgivelser samt ansvaret for at passe på landskabet, hvilket har betydelige konsekvenser for biodiversiteten. Der mindes om betydningen af den europæiske landskabskonvention fra 2000, og det understreges, at der bør stræbes efter synergi med biodiversitetsstrategien;

| 31. | henleder opmærksomheden på de økonomiske perspektiver i udvikling af økosystemtjenester: Det giver sig selv, at de vigtigste aspekter af en grøn økonomi: bæredygtige økonomiske fremskridt, mindre forurening og ressourceeffektivitet vil blive fremmet, hvis vi lever inden for rammerne af sunde økosystemer og forøger deres værdi. For at kunne nyde godt af fordelene i en grøn økonomis økosystemforvaltning bør de dermed forbundne processer integreres i beslutningstagningsprocedurerne på alle myndighedsniveauer (dvs. lokalt, regionalt, nationalt og globalt), så rationaliseringen af ressourceanvendelsen fremmes; |
| --- | --- |

31.

henleder opmærksomheden på de økonomiske perspektiver i udvikling af økosystemtjenester: Det giver sig selv, at de vigtigste aspekter af en grøn økonomi: bæredygtige økonomiske fremskridt, mindre forurening og ressourceeffektivitet vil blive fremmet, hvis vi lever inden for rammerne af sunde økosystemer og forøger deres værdi. For at kunne nyde godt af fordelene i en grøn økonomis økosystemforvaltning bør de dermed forbundne processer integreres i beslutningstagningsprocedurerne på alle myndighedsniveauer (dvs. lokalt, regionalt, nationalt og globalt), så rationaliseringen af ressourceanvendelsen fremmes;

| 32. | fremhæver den grønne infrastrukturs potentiale som et integreret og multifunktionelt lokalt og regionalt redskab til gennemførelse af principperne om flerniveaustyring af biodiversitetsindsatsen og -beskyttelsen og forbedring af de regionale økosystemtjenester, der bidrager til Europa 2020-strategiens territoriale dagsorden ved at styrke den territoriale samhørighed og identitet. |
| --- | --- |

32.

fremhæver den grønne infrastrukturs potentiale som et integreret og multifunktionelt lokalt og regionalt redskab til gennemførelse af principperne om flerniveaustyring af biodiversitetsindsatsen og -beskyttelsen og forbedring af de regionale økosystemtjenester, der bidrager til Europa 2020-strategiens territoriale dagsorden ved at styrke den territoriale samhørighed og identitet.

Anlæg af grøn infrastruktur

| 33. | Regionsudvalget gentager sin opfordring (12) til lokale og regionale myndigheder om at anlægge, bevare og overvåge grøn infrastruktur (GI) i landdistrikter og byer, særligt via deres kompetencer inden for territorial og fysisk planlægning, byplanlægning og vedrørende bestemmelser om arealanvendelse, byggetilladelsesprocedurer, standarder for byggeri, regelsæt og kodekser; |
| --- | --- |

33.

Regionsudvalget gentager sin opfordring (12) til lokale og regionale myndigheder om at anlægge, bevare og overvåge grøn infrastruktur (GI) i landdistrikter og byer, særligt via deres kompetencer inden for territorial og fysisk planlægning, byplanlægning og vedrørende bestemmelser om arealanvendelse, byggetilladelsesprocedurer, standarder for byggeri, regelsæt og kodekser;

| 34. | anmoder medlemsstaterne om at støtte lokale og regionale initiativer om forvaltning og planlægning af grøn infrastruktur ved at give dem de nødvendige ressourcer, udstikke klare vejledninger og retningslinjer, herunder udpege nationale net af grøn infrastruktur/økologiske net, og inkludere bestemmelser i den nationale lovgivning/politik om fysisk planlægning gående ud på, at lokale og regionale myndigheder skal overveje anlæg af grøn infrastruktur i deres systemer for fysisk og territorial planlægning og byplanlægning; |
| --- | --- |

34.

anmoder medlemsstaterne om at støtte lokale og regionale initiativer om forvaltning og planlægning af grøn infrastruktur ved at give dem de nødvendige ressourcer, udstikke klare vejledninger og retningslinjer, herunder udpege nationale net af grøn infrastruktur/økologiske net, og inkludere bestemmelser i den nationale lovgivning/politik om fysisk planlægning gående ud på, at lokale og regionale myndigheder skal overveje anlæg af grøn infrastruktur i deres systemer for fysisk og territorial planlægning og byplanlægning;

| 35. | understreger, at anlæg af grøn infrastruktur kræver, at medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder holder fast i og videreudvikler den infrastruktur, der allerede eksisterer, og etablerer nye samarbejdsordninger for lokale og regionale myndigheder om grænseoverskridende samarbejde på makroregionalt og paneuropæisk plan, og at det decentrale samarbejde styrker og udnytter fordelene ved fælles og integreret beskyttelse og forvaltning af biodiversitet. |
| --- | --- |

35.

understreger, at anlæg af grøn infrastruktur kræver, at medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder holder fast i og videreudvikler den infrastruktur, der allerede eksisterer, og etablerer nye samarbejdsordninger for lokale og regionale myndigheder om grænseoverskridende samarbejde på makroregionalt og paneuropæisk plan, og at det decentrale samarbejde styrker og udnytter fordelene ved fælles og integreret beskyttelse og forvaltning af biodiversitet.

Inddragelse af befolkningen generelt, interessenter og partnere

| 36. | Regionsudvalget gør opmærksom på, at der i lokalsamfundene ofte findes viden baseret på overleverede og personlige erfaringer om naturressourcernes evne til at forsyne lokalsamfundet og sikre et livsgrundlag. Dette kan medvirke til, at økosystemtjenester bevares og genoprettes, forudsat at der ydes den rette støtte, og tjenesterne integreres ordentligt i udformningen og tilrettelæggelsen af biodiversitetspolitikken. Udvalget opfordrer medlemsstaterne til at udvikle nationale initiativer, som har sigte på at støtte selvbærende lokale partnerskaber, der bidrager til at opfylde de nationale biodiversitetsmål; |
| --- | --- |

36.

Regionsudvalget gør opmærksom på, at der i lokalsamfundene ofte findes viden baseret på overleverede og personlige erfaringer om naturressourcernes evne til at forsyne lokalsamfundet og sikre et livsgrundlag. Dette kan medvirke til, at økosystemtjenester bevares og genoprettes, forudsat at der ydes den rette støtte, og tjenesterne integreres ordentligt i udformningen og tilrettelæggelsen af biodiversitetspolitikken. Udvalget opfordrer medlemsstaterne til at udvikle nationale initiativer, som har sigte på at støtte selvbærende lokale partnerskaber, der bidrager til at opfylde de nationale biodiversitetsmål;

| 37. | understreger, at lokale og regionale myndigheder er vigtige for formidling, oplysning og bevidsthedsskabelse (CEPA-aktiviteter). Generelt er der ikke stor viden i befolkningen om målene for biodiversitetspolitikken. Imidlertid er det af afgørende betydning, at borgere og interessegrupper er klar over, hvad der står på spil. Udvalget opfatter videnskabelige initiativer, der inddrager borgerne, som et vigtigt værktøj for deltagelse og oplysning og god udnyttelse af den lokale viden. Det opfordrer endvidere medlemsstaterne til at bistå de lokale og regionale myndigheder i disses CEPA-aktiviteter for eksempel med en passende national clearing-house-ordning; |
| --- | --- |

37.

understreger, at lokale og regionale myndigheder er vigtige for formidling, oplysning og bevidsthedsskabelse (CEPA-aktiviteter). Generelt er der ikke stor viden i befolkningen om målene for biodiversitetspolitikken. Imidlertid er det af afgørende betydning, at borgere og interessegrupper er klar over, hvad der står på spil. Udvalget opfatter videnskabelige initiativer, der inddrager borgerne, som et vigtigt værktøj for deltagelse og oplysning og god udnyttelse af den lokale viden. Det opfordrer endvidere medlemsstaterne til at bistå de lokale og regionale myndigheder i disses CEPA-aktiviteter for eksempel med en passende national clearing-house-ordning;

| 38. | påpeger behovet for, at lokale og regionale myndigheder fortsætter og udbygger indsatsen for at øge bevidstheden blandt interessenter og i befolkningen om biodiversitetsmålene og til det formål iværksætter eller fremmer målrettede bevidsthedsskabende programmer; |
| --- | --- |

38.

påpeger behovet for, at lokale og regionale myndigheder fortsætter og udbygger indsatsen for at øge bevidstheden blandt interessenter og i befolkningen om biodiversitetsmålene og til det formål iværksætter eller fremmer målrettede bevidsthedsskabende programmer;

| 39. | opmuntrer lokale og regionale myndigheder til at støtte og formalisere nye multiinteressentpartnerskaber med private virksomheder, civilsamfundet, herunder miljø-NGO'er, og forskningsmiljøet og derved etablere et lokalt og regionalt samarbejde med disse partnere. Målet er en effektiv anvendelse af nationale eller EU-midler (f.eks. Horisont 2020) og at arbejde for at få vigtige sektorer som landbrug, turisme, foreninger for udendørssport og virksomheder til at give frivillige tilsagn; |
| --- | --- |

39.

opmuntrer lokale og regionale myndigheder til at støtte og formalisere nye multiinteressentpartnerskaber med private virksomheder, civilsamfundet, herunder miljø-NGO'er, og forskningsmiljøet og derved etablere et lokalt og regionalt samarbejde med disse partnere. Målet er en effektiv anvendelse af nationale eller EU-midler (f.eks. Horisont 2020) og at arbejde for at få vigtige sektorer som landbrug, turisme, foreninger for udendørssport og virksomheder til at give frivillige tilsagn;

| 40. | understreger behovet for, at alle berørte myndighedsniveauer sikrer en vellykket og udstrakt inddragelse af interessenter i tilrettelæggelsen og gennemførelsen af biodiversitetspolitikker, da det højst sandsynligt vil udmønte sig i gode sociale resultater såsom bedre fælles forståelse af interessentværdier, øget tillid og læring. Hertil hører også vellykkede deltagelsesbaserede fremgangsmåder ved f.eks. udpegelsen af naturbeskyttelsesområder. |
| --- | --- |

40.

understreger behovet for, at alle berørte myndighedsniveauer sikrer en vellykket og udstrakt inddragelse af interessenter i tilrettelæggelsen og gennemførelsen af biodiversitetspolitikker, da det højst sandsynligt vil udmønte sig i gode sociale resultater såsom bedre fælles forståelse af interessentværdier, øget tillid og læring. Hertil hører også vellykkede deltagelsesbaserede fremgangsmåder ved f.eks. udpegelsen af naturbeskyttelsesområder.

Bekæmpelse af invasive ikkehjemmehørende arter

| 41. | Regionsudvalget forventer, at Europa-Parlamentets og Rådets kommende forordning om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter (13) vil være en hjælp for de lokale og regionale myndigheder til at bekæmpe denne alvorlige fare for den lokale biodiversitet, økosystemtjenester, menneskers sundhed og økonomierne. På baggrund af en EU-lovramme om invasive ikkehjemmehørende arter har regionale og lokale myndigheder med udgangspunkt i nationale love og programmer og grænseoverskridende initiativer de bedste forudsætninger for effektivt at gribe ind for at overvåge, forebygge, dæmme op for og udrydde disse arter og tilbyde støtte og lokal viden for at finde den nødvendige balance mellem de berørte socioøkonomiske og miljømæssige interesser og forbedre borgernes forståelse af problemet. |
| --- | --- |

41.

Regionsudvalget forventer, at Europa-Parlamentets og Rådets kommende forordning om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter (13) vil være en hjælp for de lokale og regionale myndigheder til at bekæmpe denne alvorlige fare for den lokale biodiversitet, økosystemtjenester, menneskers sundhed og økonomierne. På baggrund af en EU-lovramme om invasive ikkehjemmehørende arter har regionale og lokale myndigheder med udgangspunkt i nationale love og programmer og grænseoverskridende initiativer de bedste forudsætninger for effektivt at gribe ind for at overvåge, forebygge, dæmme op for og udrydde disse arter og tilbyde støtte og lokal viden for at finde den nødvendige balance mellem de berørte socioøkonomiske og miljømæssige interesser og forbedre borgernes forståelse af problemet.

Mainstreaming og finansiering af biodiversitet

| 42. | Regionsudvalget bemærker, at biodiversitet er et tværsektorielt anliggende. Af hensyn til den effektive politikgennemførelse bør bevarelse af biodiversitet integreres i dagsordenen for de forskellige sektorer, der forvaltes nationalt, regionalt og lokalt (fysisk planlægning, byplanlægning, landskaber, landbrug, skovbrug, fiskeri, energi, klimaændringer, sundhed, transport, boliger, arealanvendelse osv.) i overensstemmelse med forslagene i EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020 og Aichimålene i biodiversitetskonventionen; |
| --- | --- |

42.

Regionsudvalget bemærker, at biodiversitet er et tværsektorielt anliggende. Af hensyn til den effektive politikgennemførelse bør bevarelse af biodiversitet integreres i dagsordenen for de forskellige sektorer, der forvaltes nationalt, regionalt og lokalt (fysisk planlægning, byplanlægning, landskaber, landbrug, skovbrug, fiskeri, energi, klimaændringer, sundhed, transport, boliger, arealanvendelse osv.) i overensstemmelse med forslagene i EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020 og Aichimålene i biodiversitetskonventionen;

| 43. | gør opmærksom på det særlige behov for, at myndigheder på alle forvaltningsniveauer anerkender og tager fat på problematikken om landbrugets biodiversitet, der følger af det betydelige biodiversitetspotentiale i form af arter, racer/sorter og genetiske ressourcer af agronomisk interesse og i agroøkosystemet generelt; |
| --- | --- |

43.

gør opmærksom på det særlige behov for, at myndigheder på alle forvaltningsniveauer anerkender og tager fat på problematikken om landbrugets biodiversitet, der følger af det betydelige biodiversitetspotentiale i form af arter, racer/sorter og genetiske ressourcer af agronomisk interesse og i agroøkosystemet generelt;

| 44. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder og medlemsstaterne til, at de i tråd med EU's biodiversitetsstrategi i højere grad øremærker midler fra ELFUL til bevarelse af biodiversitet, herunder til inklusion af kvantificerede biodiversitetsmål i de regionale programmer for landdistriktsudvikling og sammenhængende lokalisering af og tildeling af budgetmidler til miljøvenlige landbrugsforanstaltninger. I den forbindelse vil det især være hensigtsmæssigt at fremme initiativer om lokaludvikling knyttet til biodiversitet og styret af lokalsamfundet (f.eks. landbrugere og skovbrugere for at skabe ubrudte landskabstræk og beskytte genetiske ressourcer); |
| --- | --- |

44.

opfordrer de lokale og regionale myndigheder og medlemsstaterne til, at de i tråd med EU's biodiversitetsstrategi i højere grad øremærker midler fra ELFUL til bevarelse af biodiversitet, herunder til inklusion af kvantificerede biodiversitetsmål i de regionale programmer for landdistriktsudvikling og sammenhængende lokalisering af og tildeling af budgetmidler til miljøvenlige landbrugsforanstaltninger. I den forbindelse vil det især være hensigtsmæssigt at fremme initiativer om lokaludvikling knyttet til biodiversitet og styret af lokalsamfundet (f.eks. landbrugere og skovbrugere for at skabe ubrudte landskabstræk og beskytte genetiske ressourcer);

| 45. | opfordrer medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til at sikre, at finansieringsmulighederne under EFRU anvendes optimalt, eftersom biodiversitet og økosystemer for første gang er inkluderet i målene, og der dermed er yderligere kilder til finansiering af grøn infrastruktur; |
| --- | --- |

45.

opfordrer medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til at sikre, at finansieringsmulighederne under EFRU anvendes optimalt, eftersom biodiversitet og økosystemer for første gang er inkluderet i målene, og der dermed er yderligere kilder til finansiering af grøn infrastruktur;

| 46. | understreger LIFE-programmets betydning for lokale og regionale myndigheders projekter vedrørende biodiversitet og grøn infrastruktur og henstiller til de nationale LIFE-kontaktpunkter at arbejde tæt sammen med de lokale og regionale myndigheder og med de regionale LIFE-kontaktpunkter om udarbejdelsen af ansøgninger om LIFE-midler. Det ser også gerne, at den nye støttekategori for integrerede LIFE-projekter i højere grad yder støtte til regionale projekter og mobiliserer støtte fra andre EU-, nationale og private fonde (14) |
| --- | --- |

46.

understreger LIFE-programmets betydning for lokale og regionale myndigheders projekter vedrørende biodiversitet og grøn infrastruktur og henstiller til de nationale LIFE-kontaktpunkter at arbejde tæt sammen med de lokale og regionale myndigheder og med de regionale LIFE-kontaktpunkter om udarbejdelsen af ansøgninger om LIFE-midler. Det ser også gerne, at den nye støttekategori for integrerede LIFE-projekter i højere grad yder støtte til regionale projekter og mobiliserer støtte fra andre EU-, nationale og private fonde (14)

| 47. | opfordrer lokale og regionale myndigheder til med støtte fra medlemsstaterne at undersøge innovative finansieringskanaler, f.eks. private fonde/erhvervsfonde, privatretlige fonde, regionale/nationale lotterier, offentlig-private partnerskaber, skovbrug som kulstofdræn/genoprettelse af tørvemoser, skatteincitamenter, betaling for økosystemtjenester, frivillig mærkning/certificering og lokalt virksomhedssamarbejde. Indtægterne fra udstedelse af tilladelser i forbindelse med fysisk planlægning og byggetilladelser bør øremærkes til lokale og regionale biodiversitetsrelaterede initiativer; |
| --- | --- |

47.

opfordrer lokale og regionale myndigheder til med støtte fra medlemsstaterne at undersøge innovative finansieringskanaler, f.eks. private fonde/erhvervsfonde, privatretlige fonde, regionale/nationale lotterier, offentlig-private partnerskaber, skovbrug som kulstofdræn/genoprettelse af tørvemoser, skatteincitamenter, betaling for økosystemtjenester, frivillig mærkning/certificering og lokalt virksomhedssamarbejde. Indtægterne fra udstedelse af tilladelser i forbindelse med fysisk planlægning og byggetilladelser bør øremærkes til lokale og regionale biodiversitetsrelaterede initiativer;

| 48. | opfordrer de lokale myndigheder til på effektiv vis og på alle finansieringsniveauer fortsat at ophæve støtte og skatteordninger med skadelig indvirkning på biodiversiteten; |
| --- | --- |

48.

opfordrer de lokale myndigheder til på effektiv vis og på alle finansieringsniveauer fortsat at ophæve støtte og skatteordninger med skadelig indvirkning på biodiversiteten;

| 49. | understreger vigtigheden af national samfinansiering af EU-projekter, så lokale og regionale myndigheder får mulighed for at søge om midler til samfinansierede EU-projekter for biodiversitet og dermed blive bedre i stand til at udnytte mulighederne for at finansiere lokalt tilpassede løsninger for biodiversitet og grøn infrastruktur under de operationelle programmer for EU-fondene og investere i den nødvendige tværsektorielle kapacitetsopbygning, samfinansiering og netværksdannelse. Det anerkender også vigtigheden af nationale støtteprogrammer, som finansierer (pilot)tiltag iværksat af lokale og regionale myndigheder, og som bidrager til de nationale mål for biodiversitet. |
| --- | --- |

49.

understreger vigtigheden af national samfinansiering af EU-projekter, så lokale og regionale myndigheder får mulighed for at søge om midler til samfinansierede EU-projekter for biodiversitet og dermed blive bedre i stand til at udnytte mulighederne for at finansiere lokalt tilpassede løsninger for biodiversitet og grøn infrastruktur under de operationelle programmer for EU-fondene og investere i den nødvendige tværsektorielle kapacitetsopbygning, samfinansiering og netværksdannelse. Det anerkender også vigtigheden af nationale støtteprogrammer, som finansierer (pilot)tiltag iværksat af lokale og regionale myndigheder, og som bidrager til de nationale mål for biodiversitet.

| C. | Elementer som Kommissionen bør behandle i midtvejsevalueringen af EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020 |
| --- | --- |

C.

| 50. | Regionsudvalget mener, at Kommissionen i sin midtvejsevaluering bør inddrage de ændringer, der er indtruffet mellem strategiens lancering i 2011 og midtvejsevalueringen i 2015, især den nye finansielle ramme og EU-fondene for 2014-2020 og mange af aktionerne under strategien, som skal iværksættes inden midtvejsevalueringen. I den forbindelse er Regionsudvalget helt enig i Rådets synspunkt om, at Kommissionen bør foreslå yderligere foranstaltninger (15), som kan bidrage til at gøre den anden fase af strategiens gennemførelse mere effektiv og sikre opfyldelse af strategiens overordnede mål i 2020; |
| --- | --- |

50.

Regionsudvalget mener, at Kommissionen i sin midtvejsevaluering bør inddrage de ændringer, der er indtruffet mellem strategiens lancering i 2011 og midtvejsevalueringen i 2015, især den nye finansielle ramme og EU-fondene for 2014-2020 og mange af aktionerne under strategien, som skal iværksættes inden midtvejsevalueringen. I den forbindelse er Regionsudvalget helt enig i Rådets synspunkt om, at Kommissionen bør foreslå yderligere foranstaltninger (15), som kan bidrage til at gøre den anden fase af strategiens gennemførelse mere effektiv og sikre opfyldelse af strategiens overordnede mål i 2020;

| 51. | er enig med Europa-Parlamentet i, at en afgørende prøve på EU's vilje til at opfylde biodiversitetsmålene bliver, hvor mange midler der i sidste ende afsættes hertil fra EU's fonde i den nye periode 2014-2020. I 2010 slog den første strategi fejl, fordi beskyttelse af biodiversitet ikke blev tilstrækkeligt integreret i andre EU-politikker (16). Med henblik herpå er der behov for en metode til sporing af biodiversitetsrelaterede udgifter på EU's budget lig den, der anvendes til klimarelaterede udgifter; |
| --- | --- |

51.

er enig med Europa-Parlamentet i, at en afgørende prøve på EU's vilje til at opfylde biodiversitetsmålene bliver, hvor mange midler der i sidste ende afsættes hertil fra EU's fonde i den nye periode 2014-2020. I 2010 slog den første strategi fejl, fordi beskyttelse af biodiversitet ikke blev tilstrækkeligt integreret i andre EU-politikker (16). Med henblik herpå er der behov for en metode til sporing af biodiversitetsrelaterede udgifter på EU's budget lig den, der anvendes til klimarelaterede udgifter;

| 52. | understreger betydningen af grønne tiltag som en central søjle inden for den fælles landbrugspolitik for at nå biodiversitetsmålene. Det er afgørende, at midtvejsevalueringen af den fælles landbrugspolitik tydeligere bevæger sig i retning af at sikre, at de grønne tiltag reelt resulterer i forbedringer af miljøet, herunder af biodiversiteten i landdistrikter i hele Europa; |
| --- | --- |

52.

understreger betydningen af grønne tiltag som en central søjle inden for den fælles landbrugspolitik for at nå biodiversitetsmålene. Det er afgørende, at midtvejsevalueringen af den fælles landbrugspolitik tydeligere bevæger sig i retning af at sikre, at de grønne tiltag reelt resulterer i forbedringer af miljøet, herunder af biodiversiteten i landdistrikter i hele Europa;

| 53. | tror på, at grøn infrastruktur rummer et stort potentiale for at blive et effektivt redskab til at få standset biodiversitetstabet og hindre fragmentering af levesteder, og forventer derfor, at evalueringen af strategien vil vise, hvilke vigtige elementer der bør behandles i Kommissionens statusrapport om grøn infrastruktur, som skal foreligge inden udgangen af 2017, mere præcist håber det på et EU-lovforslag i 2018 om TEN-G, transeuropæisk grøn infrastruktur, (som en del af budgettet efter 2020), idet det gentager sin tidligere opfordring herom; |
| --- | --- |

53.

tror på, at grøn infrastruktur rummer et stort potentiale for at blive et effektivt redskab til at få standset biodiversitetstabet og hindre fragmentering af levesteder, og forventer derfor, at evalueringen af strategien vil vise, hvilke vigtige elementer der bør behandles i Kommissionens statusrapport om grøn infrastruktur, som skal foreligge inden udgangen af 2017, mere præcist håber det på et EU-lovforslag i 2018 om TEN-G, transeuropæisk grøn infrastruktur, (som en del af budgettet efter 2020), idet det gentager sin tidligere opfordring herom;

| 54. | gentager sin opfordring (17) til Kommissionen om i EU-lovgivningen at indføre en målsætning om at undgå alle nettotab af biodiversitet og økosystemtjenester under hensyntagen til Kommissionens indsats under aktion 7b, der indgår i EU's biodiversitetsstrategi for 2020; |
| --- | --- |

54.

gentager sin opfordring (17) til Kommissionen om i EU-lovgivningen at indføre en målsætning om at undgå alle nettotab af biodiversitet og økosystemtjenester under hensyntagen til Kommissionens indsats under aktion 7b, der indgår i EU's biodiversitetsstrategi for 2020;

| 55. | opfordrer Kommissionen til at etablere en EU-ordning, hvorunder byer og regioner forpligtes til/belønnes for resultater i biodiversitetsindsatsen, og en platform for udveksling, som anerkender europæiske lokale og regionale myndigheders succesrige og væsentlige bidrag til opfyldelsen af EU's biodiversitetsstrategi. Regionsudvalget påskønner i den forbindelse den nye Natura 2000-pris, som dog kan tildeles et meget bredt udsnit af interessenter; |
| --- | --- |

55.

opfordrer Kommissionen til at etablere en EU-ordning, hvorunder byer og regioner forpligtes til/belønnes for resultater i biodiversitetsindsatsen, og en platform for udveksling, som anerkender europæiske lokale og regionale myndigheders succesrige og væsentlige bidrag til opfyldelsen af EU's biodiversitetsstrategi. Regionsudvalget påskønner i den forbindelse den nye Natura 2000-pris, som dog kan tildeles et meget bredt udsnit af interessenter;

| 56. | opfordrer BISE (Biodiversitetsinformationssystem for Europa) til at øge mængden af flere lokalt baserede højresolutionsdata om økosystemtjenester og andre overvågede data ved også at medtage data indsamlet af regionale biodiversitetsobservatorier og aggregerede data indsamlet i byer (såsom vurdering af byer i EU baseret på for eksempel indekset over byer og biodiversitet/Singaporeindekset) for at fremme data- og informationsudvekslingen mellem byer og regioner, mere regionalt differentierede retningslinjer i EU-politikken og for at gøre indberetningen om forbedringer på regionalt/lokalt plan i hele Europa nemmere; |
| --- | --- |

56.

opfordrer BISE (Biodiversitetsinformationssystem for Europa) til at øge mængden af flere lokalt baserede højresolutionsdata om økosystemtjenester og andre overvågede data ved også at medtage data indsamlet af regionale biodiversitetsobservatorier og aggregerede data indsamlet i byer (såsom vurdering af byer i EU baseret på for eksempel indekset over byer og biodiversitet/Singaporeindekset) for at fremme data- og informationsudvekslingen mellem byer og regioner, mere regionalt differentierede retningslinjer i EU-politikken og for at gøre indberetningen om forbedringer på regionalt/lokalt plan i hele Europa nemmere;

| 57. | peger på behovet for i praksis at videreføre EU-dialogen og samarbejdet med vigtige partnere i kandidatlande og potentielle kandidatlande for at hjælpe dem med at udvikle eller tilpasse deres politikker, så de kan opfylde 2020-målene for biodiversitet. Lokale og regionale myndigheder i EU kan yde den støtte, som lokale og regionale myndigheder i lande uden for EU har behov for, hvis de skal kunne bidrage til opfyldelsen af EU's og internationale biodiversitetsmål, ved at dele ud af deres viden og bedste praksis og via Regionsudvalgets relevante blandede rådgivende udvalg og arbejdsgrupper samt ARLEM og CORLEAP. I den forbindelse opfordrer Regionsudvalget Kommissionen til at fremme decentraliseret udviklingssamarbejde mellem lokale og regionale myndigheder i EU og udviklingslande inden for rammerne af den nyetablerede facilitet for biodiversitet under Life (B4Life); |
| --- | --- |

57.

peger på behovet for i praksis at videreføre EU-dialogen og samarbejdet med vigtige partnere i kandidatlande og potentielle kandidatlande for at hjælpe dem med at udvikle eller tilpasse deres politikker, så de kan opfylde 2020-målene for biodiversitet. Lokale og regionale myndigheder i EU kan yde den støtte, som lokale og regionale myndigheder i lande uden for EU har behov for, hvis de skal kunne bidrage til opfyldelsen af EU's og internationale biodiversitetsmål, ved at dele ud af deres viden og bedste praksis og via Regionsudvalgets relevante blandede rådgivende udvalg og arbejdsgrupper samt ARLEM og CORLEAP. I den forbindelse opfordrer Regionsudvalget Kommissionen til at fremme decentraliseret udviklingssamarbejde mellem lokale og regionale myndigheder i EU og udviklingslande inden for rammerne af den nyetablerede facilitet for biodiversitet under Life (B4Life);

| 58. | ser gerne, at lokale myndigheder anerkendes som vigtige partnere, og at der gives yderligere støtte til, at de som sådanne inddrages under EU's frivillige ordning for biodiversitet og økosystemfunktioner i områderne i EU's yderste periferi og oversøiske lande og territorier, hvis formål er bevarelse og bæredygtig anvendelse af den unikke biodiversitet i disse områder. |
| --- | --- |

58.

ser gerne, at lokale myndigheder anerkendes som vigtige partnere, og at der gives yderligere støtte til, at de som sådanne inddrages under EU's frivillige ordning for biodiversitet og økosystemfunktioner i områderne i EU's yderste periferi og oversøiske lande og territorier, hvis formål er bevarelse og bæredygtig anvendelse af den unikke biodiversitet i disse områder.

| D. | Elementer som Kommissionen bør medtage i sin fremtidige indberetning til CBD om CBD-afgørelse X/22 |
| --- | --- |

D.

| 59. | Regionsudvalget beder Kommissionen om at understrege, at den tillægger CBD-afgørelse X/22 og gennemførelsen heraf i Europa stor betydning; |
| --- | --- |

59.

Regionsudvalget beder Kommissionen om at understrege, at den tillægger CBD-afgørelse X/22 og gennemførelsen heraf i Europa stor betydning;

| 60. | anmoder Kommissionen om at fremhæve, at der i EU er almindelig enighed om, at der er et stort behov for en samarbejdsbaseret og integreret strategi på flere niveauer omfattende EU-institutionerne, medlemsstaterne og lokale og regionale myndigheder om opfyldelsen af Aichibiodiversitetsmålene og de dertil knyttede mål i EU's biodiversitetsstrategi. Selvom fremskridtene i den retning allerede har været store, og der er adskillige eksempler på god praksis i forskellige medlemsstater, er der en fornemmelse af, at samarbejdet og forvaltningen på flere niveauer endnu ikke er tilstrækkeligt udbygget i hele EU og bør videreudvikles; |
| --- | --- |

60.

anmoder Kommissionen om at fremhæve, at der i EU er almindelig enighed om, at der er et stort behov for en samarbejdsbaseret og integreret strategi på flere niveauer omfattende EU-institutionerne, medlemsstaterne og lokale og regionale myndigheder om opfyldelsen af Aichibiodiversitetsmålene og de dertil knyttede mål i EU's biodiversitetsstrategi. Selvom fremskridtene i den retning allerede har været store, og der er adskillige eksempler på god praksis i forskellige medlemsstater, er der en fornemmelse af, at samarbejdet og forvaltningen på flere niveauer endnu ikke er tilstrækkeligt udbygget i hele EU og bør videreudvikles;

| 61. | opfordrer Kommissionen til i sin indberetning at anerkende, at adskillige lokale og regionale myndigheder i EU aktivt deltager i globale biodiversitetsforanstaltninger og -netværk, herunder de rådgivende udvalg etableret i medfør af CBD-afgørelse X/22 som det rådgivende udvalg for lokale og regionale myndigheder og det rådgivende udvalg for byer og biodiversitet under det globale partnerskab for lokal og subnational indsats for biodiversiteten; |
| --- | --- |

61.

opfordrer Kommissionen til i sin indberetning at anerkende, at adskillige lokale og regionale myndigheder i EU aktivt deltager i globale biodiversitetsforanstaltninger og -netværk, herunder de rådgivende udvalg etableret i medfør af CBD-afgørelse X/22 som det rådgivende udvalg for lokale og regionale myndigheder og det rådgivende udvalg for byer og biodiversitet under det globale partnerskab for lokal og subnational indsats for biodiversiteten;

| 62. | anerkender Kommissionens bidrag til CBD-afgørelse X/22 med denne perspektivudtalelse og samarbejdet om Regionsudvalgets dertil knyttede studie, Regionsudvalgets inddragelse i de fælles rammer for gennemførelsen af EU-strategien og bl.a. også støtten fra LIFE- og INTERREG-programmerne til kapacitetsopbygning og udveksling af god praksis og de nye muligheder i den biogeografiske procedure og Natura 2000-platformen; |
| --- | --- |

62.

anerkender Kommissionens bidrag til CBD-afgørelse X/22 med denne perspektivudtalelse og samarbejdet om Regionsudvalgets dertil knyttede studie, Regionsudvalgets inddragelse i de fælles rammer for gennemførelsen af EU-strategien og bl.a. også støtten fra LIFE- og INTERREG-programmerne til kapacitetsopbygning og udveksling af god praksis og de nye muligheder i den biogeografiske procedure og Natura 2000-platformen;

| 63. | opfordrer Kommissionen til at medtage de lokale og regionale myndigheders særlige rolle i EU's eksterne aktioner i sin indberetning under biodiversitetskonventionen om afgørelse X/22 som et af de vigtige områder, Kommissionen/EU ønsker at lægge større vægt på fremover med henblik på i samarbejde med Regionsudvalget at undersøge andre muligheder for at fremme det decentrale samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder i EU, udviklingslande og EU's nabolande om bæredygtig forvaltning af biodiversitet og økosystemer med relation til aktion (g) i CBD-afgørelse X/22. |
| --- | --- |

63.

opfordrer Kommissionen til at medtage de lokale og regionale myndigheders særlige rolle i EU's eksterne aktioner i sin indberetning under biodiversitetskonventionen om afgørelse X/22 som et af de vigtige områder, Kommissionen/EU ønsker at lægge større vægt på fremover med henblik på i samarbejde med Regionsudvalget at undersøge andre muligheder for at fremme det decentrale samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder i EU, udviklingslande og EU's nabolande om bæredygtig forvaltning af biodiversitet og økosystemer med relation til aktion (g) i CBD-afgørelse X/22.

Bruxelles, den 26. juni 2014

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  COM(2011) 244 final.

1

(2)  Miljørådets konklusioner af 21. juni og 19. december 2011.

2

(3)  http://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=12268.

3

(4)  I udtalelsen anvendes udtrykket »lokale og regionale myndigheder« i den betydning, det har i EU-sammenhæng. I FN- og CDB-sammenhæng, hvor regioner defineres som supranationale/verdensregioner, skal det forstås som »lokale og subnationale myndigheder«.

4

(5)  CDR273-2011_FIN_AC, COR 2014-01728-00-00-RES-TRA.

5

(6)  http://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=12288.

6

(7)  http://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=13169.

7

(8)  CdR 112/2010 fin.

8

(9)  Miljørådets konklusioner, http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/envir/143185.pdf.

9

(10)  Undersøgelse foretaget af Ecologic/ICLEI, juni 2014, http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Pages/studies-2014.aspx

10

(11)  CDR4577-2013_00_00_TRA_AC.

11

(12)  CDR4577-2013_00_00_TRA_AC.

12

(13)  Kommissionens forslag COM(2013) 620 final.

13

(14)  CdR 86/2012 fin

14

(15)  Miljørådets konklusioner af 19. december 2011.

15

(16)  Europa-Parlamentets beslutning 2011/2307(INI).

16

(17)  CDR4577-2013_00_00_TRA_AC

17

---

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/53

---

Regionsudvalgets udtalelse — Gennemførelsen af EU-budgettet

2014/C 271/10

| Ordfører | Adam Struzik (PL/PPE), formand for Mazovia-regionen |
| --- | --- |

Ordfører

Adam Struzik (PL/PPE), formand for Mazovia-regionen

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

| 1. | Regionsudvalget henleder opmærksomheden på, at udvalget for første gang udarbejder en udtalelse om gennemførelsen af EU-budgettet med det formål at redegøre for de lokale og regionale myndigheders syn på både den aktuelle finansielle ramme og perioden 2014-2020; |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget henleder opmærksomheden på, at udvalget for første gang udarbejder en udtalelse om gennemførelsen af EU-budgettet med det formål at redegøre for de lokale og regionale myndigheders syn på både den aktuelle finansielle ramme og perioden 2014-2020;

| 2. | påpeger, at der med henblik på at styrke kvaliteten af udtalelsen om gennemførelsen af EU-budgettet blev gennemført en undersøgelse blandt de lokale og regionale myndigheder (1), som gav stor respons. Dette viser interessen for emnet og afspejler et ønske om at samarbejde om problemernes løsning og udnytte det potentiale, der findes i den territoriale tilgang; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at der med henblik på at styrke kvaliteten af udtalelsen om gennemførelsen af EU-budgettet blev gennemført en undersøgelse blandt de lokale og regionale myndigheder (1), som gav stor respons. Dette viser interessen for emnet og afspejler et ønske om at samarbejde om problemernes løsning og udnytte det potentiale, der findes i den territoriale tilgang;

| 3. | fremhæver, at EU-budgettet er et nøgleinstrument for opfyldelsen af Den Europæiske Unions målsætninger. Der er behov for at fremhæve budgettets betydning, navnlig på nuværende tidspunkt hvor krisen i de offentlige budgetter fortsætter i mange lande, og hvor der er brug for at støtte den europæiske økonomis konkurrenceevne, skabe beskæftigelse og fremme fælles europæiske værdier; |
| --- | --- |

3.

fremhæver, at EU-budgettet er et nøgleinstrument for opfyldelsen af Den Europæiske Unions målsætninger. Der er behov for at fremhæve budgettets betydning, navnlig på nuværende tidspunkt hvor krisen i de offentlige budgetter fortsætter i mange lande, og hvor der er brug for at støtte den europæiske økonomis konkurrenceevne, skabe beskæftigelse og fremme fælles europæiske værdier;

| 4. | bemærker, at EU-budgettet leverer ressourcerne til opfyldelse af EU's mål, der er fastlagt i traktaterne, og som er aftalt på de højeste politiske niveauer (mellem Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen), men også udgør et afgørende instrument, der bidrager til opfyldelsen af målene for de offentlige politikker, der gennemføres i medlemsstaterne, og de lokale og regionale myndigheders tiltag. Regionsudvalget mener i den henseende, at en mere resultatorienteret tilgang vil tilskynde til et bedre valg af mål og instrumenter, der afspejler situationen i de forskellige områder i EU, og dermed styrke en effektiv anvendelse af EU's budget; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at EU-budgettet leverer ressourcerne til opfyldelse af EU's mål, der er fastlagt i traktaterne, og som er aftalt på de højeste politiske niveauer (mellem Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen), men også udgør et afgørende instrument, der bidrager til opfyldelsen af målene for de offentlige politikker, der gennemføres i medlemsstaterne, og de lokale og regionale myndigheders tiltag. Regionsudvalget mener i den henseende, at en mere resultatorienteret tilgang vil tilskynde til et bedre valg af mål og instrumenter, der afspejler situationen i de forskellige områder i EU, og dermed styrke en effektiv anvendelse af EU's budget;

| 5. | påpeger, at de lokale og regionale myndigheder deltager i gennemførelsen af EU-budgettet som direkte støttemodtagere og forvaltere af EU-midler. Ikke desto mindre deles ansvaret for budgetgennemførelsen på lokalt og regionalt niveau med medlemsstaterne, Kommissionen og de andre EU-institutioner; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at de lokale og regionale myndigheder deltager i gennemførelsen af EU-budgettet som direkte støttemodtagere og forvaltere af EU-midler. Ikke desto mindre deles ansvaret for budgetgennemførelsen på lokalt og regionalt niveau med medlemsstaterne, Kommissionen og de andre EU-institutioner;

| 6. | bifalder, at den territoriale dimensions rolle i EU-politikkernes gennemførelse er blevet styrket i de juridiske regler for programmeringsperioden 2014-2020. Som konsekvens heraf vil de lokale og regionale myndigheders rolle i gennemførelsen af EU-budgettet blive yderligere styrket; |
| --- | --- |

6.

bifalder, at den territoriale dimensions rolle i EU-politikkernes gennemførelse er blevet styrket i de juridiske regler for programmeringsperioden 2014-2020. Som konsekvens heraf vil de lokale og regionale myndigheders rolle i gennemførelsen af EU-budgettet blive yderligere styrket;

| 7. | påpeger, at denne udtalelse fokuserer på de EU-midler, som har størst betydning for de lokale og regionale myndigheder, herunder først og fremmest de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI), dvs. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF). Ikke desto mindre fremhæver udvalget også betydningen af andre programmer, såsom Horisont 2020, når det drejer sig om at opfylde de udviklingsmål, der er fastlagt på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt niveau. |
| --- | --- |

7.

påpeger, at denne udtalelse fokuserer på de EU-midler, som har størst betydning for de lokale og regionale myndigheder, herunder først og fremmest de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI), dvs. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF). Ikke desto mindre fremhæver udvalget også betydningen af andre programmer, såsom Horisont 2020, når det drejer sig om at opfylde de udviklingsmål, der er fastlagt på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt niveau.

Budgettets gennemførelseshastighed

| 8. | Regionsudvalget mener, at EU-budgettets gennemførelseshastighed bør ses som værende tilfredsstillende i betragtning af den aktuelle samfundsøkonomiske situation, det faktum at lovrammen for EU-støtte for 2007-2013 blev vedtaget senere end planlagt, for ikke at nævne det forhold, at mange EU-politikker er udformet med henblik på at opnå langsigtede strukturelle målsætninger snarere end at fremme kortvarige udbudseffekter; |
| --- | --- |

8.

Regionsudvalget mener, at EU-budgettets gennemførelseshastighed bør ses som værende tilfredsstillende i betragtning af den aktuelle samfundsøkonomiske situation, det faktum at lovrammen for EU-støtte for 2007-2013 blev vedtaget senere end planlagt, for ikke at nævne det forhold, at mange EU-politikker er udformet med henblik på at opnå langsigtede strukturelle målsætninger snarere end at fremme kortvarige udbudseffekter;

| 9. | bemærker med bekymring, at der er betragtelige forskelle i gennemførelseshastigheden for de enkelte medlemsstater og fonde, selvom gennemførelseshastigheden for EU-budgettet overordnet set er tilfredsstillende; |
| --- | --- |

9.

bemærker med bekymring, at der er betragtelige forskelle i gennemførelseshastigheden for de enkelte medlemsstater og fonde, selvom gennemførelseshastigheden for EU-budgettet overordnet set er tilfredsstillende;

| 10. | mener, at forskellene i gennemførelseshastigheden for EU-budgettet medlemsstaterne imellem skyldes mange forskellige faktorer, hvoraf kun nogle få kan siges at have direkte forbindelse til afholdelsen af udgifter på lokalt og regionalt plan. De faktorer, som har betydning for gennemførelseshastigheden for EU-budgettet er:






  — | effektiviteten af forvaltningssystemerne i de enkelte medlemsstater |
| --- | --- | --- |

10.

mener, at forskellene i gennemførelseshastigheden for EU-budgettet medlemsstaterne imellem skyldes mange forskellige faktorer, hvoraf kun nogle få kan siges at have direkte forbindelse til afholdelsen af udgifter på lokalt og regionalt plan. De faktorer, som har betydning for gennemførelseshastigheden for EU-budgettet er:

—

effektiviteten af forvaltningssystemerne i de enkelte medlemsstater

| — | forskelle i de interne regler for de enkelte fonde og deres kompleksitetsgrad |
| --- | --- |

—

forskelle i de interne regler for de enkelte fonde og deres kompleksitetsgrad

| — | kvaliteten af de nationale retlige rammer |
| --- | --- |

—

kvaliteten af de nationale retlige rammer

| — | adgangen til medfinansieringsmidler |
| --- | --- |

—

adgangen til medfinansieringsmidler

| — | den administrative kapacitet |
| --- | --- |

—

den administrative kapacitet

| — | effektiviteten af koordineringen, forvaltningen på flere niveauer og partnerskabsordningerne; |
| --- | --- |

—

effektiviteten af koordineringen, forvaltningen på flere niveauer og partnerskabsordningerne;

| 11. | bemærker, at det ifølge de lokale og regionale myndigheder er medlemsstaterne, der har størst indflydelse på gennemførelseshastigheden for EU-budgettet på europæisk niveau, mens det hvad angår EU-medfinansierede projekter er den administrative kapacitet hos de lokale og regionale myndigheder, som har størst betydning for gennemførelseshastigheden, efterfulgt af de budgetmæssige muligheder (såvel offentlige som nationale) for medfinansiering og kompleksitetsgraden af de interne regler for de enkelte fonde; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at det ifølge de lokale og regionale myndigheder er medlemsstaterne, der har størst indflydelse på gennemførelseshastigheden for EU-budgettet på europæisk niveau, mens det hvad angår EU-medfinansierede projekter er den administrative kapacitet hos de lokale og regionale myndigheder, som har størst betydning for gennemførelseshastigheden, efterfulgt af de budgetmæssige muligheder (såvel offentlige som nationale) for medfinansiering og kompleksitetsgraden af de interne regler for de enkelte fonde;

| 12. | påpeger i den henseende, at klagerne over, at den langsomme gennemførelse af projekter, der er medfinansieret via EU-budgettet, skyldes de lokale og regionale myndigheders ringe administrative kapacitet, kun er delvist korrekte. De lokale og regionale myndigheder er klar over det ofte utilstrækkelige niveau, der gælder for deres egen administrative kapacitet, men gennemførelseshastigheden for anvendelsen af EU-midler på lokalt og regionalt niveau påvirkes også af spørgsmål, der hører under medlemsstaternes og Kommissionens kompetenceområder; |
| --- | --- |

12.

påpeger i den henseende, at klagerne over, at den langsomme gennemførelse af projekter, der er medfinansieret via EU-budgettet, skyldes de lokale og regionale myndigheders ringe administrative kapacitet, kun er delvist korrekte. De lokale og regionale myndigheder er klar over det ofte utilstrækkelige niveau, der gælder for deres egen administrative kapacitet, men gennemførelseshastigheden for anvendelsen af EU-midler på lokalt og regionalt niveau påvirkes også af spørgsmål, der hører under medlemsstaternes og Kommissionens kompetenceområder;

| 13. | opfordrer på baggrund af ovenstående medlemsstaterne til at styrke samarbejdet og koordinere deres foranstaltninger med de lokale og regionale myndigheder, når de udarbejder operationelle programmer og specifikke gennemførelsesløsninger, med det formål at sikre en optimal hastighed og kvalitet i anvendelsen af EU-midler og minimere byrden for støttemodtagerne; |
| --- | --- |

13.

opfordrer på baggrund af ovenstående medlemsstaterne til at styrke samarbejdet og koordinere deres foranstaltninger med de lokale og regionale myndigheder, når de udarbejder operationelle programmer og specifikke gennemførelsesløsninger, med det formål at sikre en optimal hastighed og kvalitet i anvendelsen af EU-midler og minimere byrden for støttemodtagerne;

| 14. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vælge en mere proaktiv tilgang til den nye finansielle ramme og navnlig introducere oplysnings- og uddannelsesprogrammer for de lokale og regionale myndigheder med det formål at forbedre hastigheden og kvaliteten af EU-budgettets gennemførelse; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vælge en mere proaktiv tilgang til den nye finansielle ramme og navnlig introducere oplysnings- og uddannelsesprogrammer for de lokale og regionale myndigheder med det formål at forbedre hastigheden og kvaliteten af EU-budgettets gennemførelse;

| 15. | bemærker, at Kommissionens kortlægning af bedste praksis-projekter også kan have følger for budgettets gennemførelseshastighed, navnlig når der er tale om områder, der kræver en integreret tilgang omfattende flere fonde, programmer og partnere, herunder projekter, der tilrettelægges under nye instrumenter som integrerede territoriale investeringer (ITI) eller lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD); |
| --- | --- |

15.

bemærker, at Kommissionens kortlægning af bedste praksis-projekter også kan have følger for budgettets gennemførelseshastighed, navnlig når der er tale om områder, der kræver en integreret tilgang omfattende flere fonde, programmer og partnere, herunder projekter, der tilrettelægges under nye instrumenter som integrerede territoriale investeringer (ITI) eller lokaludvikling styret af lokalsamfundet (CLLD);

| 16. | peger derudover på følgende metoder til at fremskynde gennemførelsen af EU-medfinansierede projekter på lokalt og regionalt plan:






  — | der skal være større fokus på at forenkle procedurerne for støttemodtagerne |
| --- | --- | --- |

16.

peger derudover på følgende metoder til at fremskynde gennemførelsen af EU-medfinansierede projekter på lokalt og regionalt plan:

—

der skal være større fokus på at forenkle procedurerne for støttemodtagerne

| — | det skal sikres, at medlemsstaterne rettidigt opfylder forhåndsbetingelserne, som for de flestes vedkommende ligger uden for de lokale og regionale myndigheders ansvarsområde |
| --- | --- |

—

det skal sikres, at medlemsstaterne rettidigt opfylder forhåndsbetingelserne, som for de flestes vedkommende ligger uden for de lokale og regionale myndigheders ansvarsområde

| — | mere udbredt anvendelse af forenklede omkostningsmuligheder |
| --- | --- |

—

mere udbredt anvendelse af forenklede omkostningsmuligheder

| — | anvendelse af de højeste satser for EU-medfinansiering |
| --- | --- |

—

anvendelse af de højeste satser for EU-medfinansiering

| — | forenklet adgang til nationale, private og Den Europæiske Investeringsbanks finansieringsmekanismer |
| --- | --- |

—

forenklet adgang til nationale, private og Den Europæiske Investeringsbanks finansieringsmekanismer

| — | Kommissionen bør overveje at fjerne kravet om at medtage medfinansiering i beregningen af underskuddet på de offentlige finanser; |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør overveje at fjerne kravet om at medtage medfinansiering i beregningen af underskuddet på de offentlige finanser;

| 17. | har tillid til, at de nye regler for de europæiske struktur- og investeringsfonde vil have en positiv indvirkning på gennemførelseshastigheden for EU-medfinansierede projekter på lokalt og regionalt niveau. Ikke desto mindre er det i den nuværende forberedelsesfase vedrørende iværksættelsen af den finansielle ramme 2014-2020 umuligt at vurdere omfanget af denne fremskyndelse eller hvilke områder, der vil blive berørt; |
| --- | --- |

17.

har tillid til, at de nye regler for de europæiske struktur- og investeringsfonde vil have en positiv indvirkning på gennemførelseshastigheden for EU-medfinansierede projekter på lokalt og regionalt niveau. Ikke desto mindre er det i den nuværende forberedelsesfase vedrørende iværksættelsen af den finansielle ramme 2014-2020 umuligt at vurdere omfanget af denne fremskyndelse eller hvilke områder, der vil blive berørt;

| 18. | bifalder offentliggørelsen af Kommissionens meddelelse »Endelig resultattavle for forenkling under FFR 2014-2020« (2); |
| --- | --- |

18.

bifalder offentliggørelsen af Kommissionens meddelelse »Endelig resultattavle for forenkling under FFR 2014-2020« (2);

| 19. | opfordrer for den næste programmeringsperiodes vedkommende (efter 2020) til, at dialogen mellem EU-institutionerne og medlemsstaterne bliver bedre og mere effektiv med henblik på at kunne fremlægge udkast til forordninger, gennemføre forhandlinger om og afslutte drøftelserne af lovforslagene tidligt nok til at kunne påbegynde gennemførelsen af EU-budgettet i begyndelsen af 2021; |
| --- | --- |

19.

opfordrer for den næste programmeringsperiodes vedkommende (efter 2020) til, at dialogen mellem EU-institutionerne og medlemsstaterne bliver bedre og mere effektiv med henblik på at kunne fremlægge udkast til forordninger, gennemføre forhandlinger om og afslutte drøftelserne af lovforslagene tidligt nok til at kunne påbegynde gennemførelsen af EU-budgettet i begyndelsen af 2021;

| 20. | noterer sig, at der mangler udtømmende statistiske data for inddragelsen af de lokale og regionale myndigheder i gennemførelsen af EU-budgettet. Regionsudvalget opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til jævnligt at offentliggøre oplysninger om dette aspekt (bl.a. i deres årlige gennemførelsesrapporter og periodiske samhørighedsrapporter) og foretage en løbende vurdering af denne situation, som bør drøftes med Regionsudvalget. |
| --- | --- |

20.

noterer sig, at der mangler udtømmende statistiske data for inddragelsen af de lokale og regionale myndigheder i gennemførelsen af EU-budgettet. Regionsudvalget opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til jævnligt at offentliggøre oplysninger om dette aspekt (bl.a. i deres årlige gennemførelsesrapporter og periodiske samhørighedsrapporter) og foretage en løbende vurdering af denne situation, som bør drøftes med Regionsudvalget.

Omfanget af fejl og andre forvaltningsrelaterede spørgsmål

| 21. | Regionsudvalget påpeger, at de vigtigste årsager til fejl ifølge oplysninger fra Kommissionen og Den Europæiske Revisionsret er følgende:






  — | udgifternes manglende støtteberettigelse |
| --- | --- | --- |

21.

Regionsudvalget påpeger, at de vigtigste årsager til fejl ifølge oplysninger fra Kommissionen og Den Europæiske Revisionsret er følgende:

—

udgifternes manglende støtteberettigelse

| — | manglende overholdelse af reglerne om offentlige indkøb; |
| --- | --- |

—

manglende overholdelse af reglerne om offentlige indkøb;

| 22. | bemærker, at kontrolomkostningerne til revision af samhørighedsudgifterne kan anslås til ca. 860 millioner EUR, dvs. 0,2 % af de samlede budgetter for EFRU, Samhørighedsfonden og ESF (3); |
| --- | --- |

22.

bemærker, at kontrolomkostningerne til revision af samhørighedsudgifterne kan anslås til ca. 860 millioner EUR, dvs. 0,2 % af de samlede budgetter for EFRU, Samhørighedsfonden og ESF (3);

| 23. | bifalder, at Revisionsretten siden 2009 har kunnet konstatere, at omfanget af uregelmæssigheder for udgifter relateret til samhørighed i forbindelse med programmeringsperioden 2007-2013 ligger klart under niveauet for perioden 2000-2006 (4); |
| --- | --- |

23.

bifalder, at Revisionsretten siden 2009 har kunnet konstatere, at omfanget af uregelmæssigheder for udgifter relateret til samhørighed i forbindelse med programmeringsperioden 2007-2013 ligger klart under niveauet for perioden 2000-2006 (4);

| 24. | mener ikke, at omfanget af fejl på disse områder afspejler misbrug i anvendelsen af EU-midler (svig), men snarere visse grupper af støttemodtageres evne (herunder lokale og regionale myndigheder) til at overholde de opstillede regler og kvaliteten af de nationale og europæiske koordinerings-, kontrol- og forvaltningssystemer; |
| --- | --- |

24.

mener ikke, at omfanget af fejl på disse områder afspejler misbrug i anvendelsen af EU-midler (svig), men snarere visse grupper af støttemodtageres evne (herunder lokale og regionale myndigheder) til at overholde de opstillede regler og kvaliteten af de nationale og europæiske koordinerings-, kontrol- og forvaltningssystemer;

| 25. | bemærker i den sammenhæng, at en reduktion af omfanget af fejl på disse to områder kræver en koordineret indsats, der inddrager de lokale og regionale myndigheder, medlemsstaterne, Kommissionen samt andre EU-institutioner. Regionsudvalget opfordrer derfor til et tættere samarbejde, ikke kun om gennemførelsen af EU-medfinansierede programmer og projekter, men også om udarbejdelsen af retsregler og retningslinjer. Regionsudvalget fremhæver behovet for, at Kommissionens tjenestegrene kontrollerer, at de nationale systemer overholder EU-lovgivningen på områderne støtteberettigelse og offentlige udbud, inden de iværksætter programmer og projekter og ikke kun under gennemførelsen af disse; |
| --- | --- |

25.

bemærker i den sammenhæng, at en reduktion af omfanget af fejl på disse to områder kræver en koordineret indsats, der inddrager de lokale og regionale myndigheder, medlemsstaterne, Kommissionen samt andre EU-institutioner. Regionsudvalget opfordrer derfor til et tættere samarbejde, ikke kun om gennemførelsen af EU-medfinansierede programmer og projekter, men også om udarbejdelsen af retsregler og retningslinjer. Regionsudvalget fremhæver behovet for, at Kommissionens tjenestegrene kontrollerer, at de nationale systemer overholder EU-lovgivningen på områderne støtteberettigelse og offentlige udbud, inden de iværksætter programmer og projekter og ikke kun under gennemførelsen af disse;

| 26. | noterer sig, at der foretages finansielle korrektioner, når der påvises uregelmæssigheder, hvilket ikke alene påvirker den hastighed, hvormed EU-midlerne anvendes, men også mindsker sandsynligheden for at opnå de forventede resultater; |
| --- | --- |

26.

noterer sig, at der foretages finansielle korrektioner, når der påvises uregelmæssigheder, hvilket ikke alene påvirker den hastighed, hvormed EU-midlerne anvendes, men også mindsker sandsynligheden for at opnå de forventede resultater;

| 27. | bifalder, at reglerne for støtteberettigelse vil blive anvendt på en mere fleksibel måde i den nye programperiode. I den sammenhæng må forslagene inden for rammerne af ESF, der giver mulighed for en mere udbredt anvendelse af enhedspriser og faste beløb i stedet for godtgørelse af de faktisk afholdte udgifter, ses som en særlig positiv udvikling. Det burde mindske den administrative byrde for støttemodtagerne, forudsat at Kommissionen overvåger situationen nøje, så den kan tilskynde de medlemsstater, der tøver, til at anvende de forenklede mekanismer; |
| --- | --- |

27.

bifalder, at reglerne for støtteberettigelse vil blive anvendt på en mere fleksibel måde i den nye programperiode. I den sammenhæng må forslagene inden for rammerne af ESF, der giver mulighed for en mere udbredt anvendelse af enhedspriser og faste beløb i stedet for godtgørelse af de faktisk afholdte udgifter, ses som en særlig positiv udvikling. Det burde mindske den administrative byrde for støttemodtagerne, forudsat at Kommissionen overvåger situationen nøje, så den kan tilskynde de medlemsstater, der tøver, til at anvende de forenklede mekanismer;

| 28. | opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at indføre tilsvarende forenklinger for projekter, der finansieres med andre end ESF-midler, eftersom forenklede omkostninger ikke anvendes i forbindelse med projekter, der gennemføres inden for rammerne af offentlige indkøb; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at indføre tilsvarende forenklinger for projekter, der finansieres med andre end ESF-midler, eftersom forenklede omkostninger ikke anvendes i forbindelse med projekter, der gennemføres inden for rammerne af offentlige indkøb;

| 29. | anerkender de skridt, der er blevet taget til at harmonisere regler og procedurer for alle europæiske struktur- og investeringsfonde. Regionsudvalget bemærker imidlertid, at der hersker en betydelig usikkerhed hos de lokale og regionale myndigheder om konsekvenserne af de nye bestemmelser og disses evne til at fremme lanceringen af projekter eller øge mulighederne for koordinering mellem de europæiske struktur- og investeringsfonde og andre eksterne midler som Horisont 2020. Dette understreger nødvendigheden af, at Kommissionen, Revisionsretten og medlemsstaterne tilrettelægger et oplysnings- og uddannelsesprogram for bl.a. at fremme anvendelsen af forenklede omkostningsmodeller (5); |
| --- | --- |

29.

anerkender de skridt, der er blevet taget til at harmonisere regler og procedurer for alle europæiske struktur- og investeringsfonde. Regionsudvalget bemærker imidlertid, at der hersker en betydelig usikkerhed hos de lokale og regionale myndigheder om konsekvenserne af de nye bestemmelser og disses evne til at fremme lanceringen af projekter eller øge mulighederne for koordinering mellem de europæiske struktur- og investeringsfonde og andre eksterne midler som Horisont 2020. Dette understreger nødvendigheden af, at Kommissionen, Revisionsretten og medlemsstaterne tilrettelægger et oplysnings- og uddannelsesprogram for bl.a. at fremme anvendelsen af forenklede omkostningsmodeller (5);

| 30. | noterer sig, at det ved at etablere et fælles sæt grundlæggende regler for alle europæiske struktur- og investeringsfonde og lade medlemsstaterne fastlægge deres egne regler for støtteberettigede udgifter på baggrund af specifikke lokale behov burde være muligt at mindske omfanget af uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

30.

noterer sig, at det ved at etablere et fælles sæt grundlæggende regler for alle europæiske struktur- og investeringsfonde og lade medlemsstaterne fastlægge deres egne regler for støtteberettigede udgifter på baggrund af specifikke lokale behov burde være muligt at mindske omfanget af uregelmæssigheder;

| 31. | foreslår for kontrolordningernes vedkommende, at der sættes større fokus på at koordinere den kontrol, der udføres af de forskellige forvaltnings-og revisionsorganer: nationale, regionale, Kommissionen og Den Europæiske Revisionsret. Regionsudvalget påpeger, at kontrollen skal opfylde sit formål, nemlig at forbedre kvaliteten af projektgennemførelsen. I den henseende bemærker udvalget, at de finansielle korrektioner, set i de lokale og regionale myndigheders perspektiv, ofte er helt ude af proportioner med omfanget af de afdækkede uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

31.

foreslår for kontrolordningernes vedkommende, at der sættes større fokus på at koordinere den kontrol, der udføres af de forskellige forvaltnings-og revisionsorganer: nationale, regionale, Kommissionen og Den Europæiske Revisionsret. Regionsudvalget påpeger, at kontrollen skal opfylde sit formål, nemlig at forbedre kvaliteten af projektgennemførelsen. I den henseende bemærker udvalget, at de finansielle korrektioner, set i de lokale og regionale myndigheders perspektiv, ofte er helt ude af proportioner med omfanget af de afdækkede uregelmæssigheder;

| 32. | er bekymret over, at revisionsmyndighederne på grund af manglende administrativ kapacitet og ressourcer stadig oftere outsourcer deres revisionsopgaver til revisionsfirmaer i den private sektor (48 %), hvorved de samlede offentlige udgifter til revision stiger, samtidig med at man mister følingen med programmeringen af projekterne. |
| --- | --- |

32.

er bekymret over, at revisionsmyndighederne på grund af manglende administrativ kapacitet og ressourcer stadig oftere outsourcer deres revisionsopgaver til revisionsfirmaer i den private sektor (48 %), hvorved de samlede offentlige udgifter til revision stiger, samtidig med at man mister følingen med programmeringen af projekterne.

Problemer med EU-budgettets likviditet og finansielle planlægningsspørgsmål

| 33. | Regionsudvalget bemærker, at det år for år bliver vanskeligere at sikre faste indtægter fra medlemsstaterne til EU-budgettet. Dette skyldes det stadigt stigende antal udestående fordringer ved udgangen af hvert regnskabsår; |
| --- | --- |

33.

Regionsudvalget bemærker, at det år for år bliver vanskeligere at sikre faste indtægter fra medlemsstaterne til EU-budgettet. Dette skyldes det stadigt stigende antal udestående fordringer ved udgangen af hvert regnskabsår;

| 34. | påpeger, at dette problem i høj grad kan påvirke de lokale og regionale myndigheders arbejde, idet det forlænger ventetiden for godtgørelse af udgifter, hvilket er særligt bekymrende i de lande, der er hårdest ramt af krisen; |
| --- | --- |

34.

påpeger, at dette problem i høj grad kan påvirke de lokale og regionale myndigheders arbejde, idet det forlænger ventetiden for godtgørelse af udgifter, hvilket er særligt bekymrende i de lande, der er hårdest ramt af krisen;

| 35. | noterer sig, at årsagerne til denne stigning i udestående fordringer for EU-budgettets vedkommende er:






  — | medlemsstaternes vanskeligheder med at udarbejde detaljerede planer for deres årlige udgifter og Kommissionens meget mekaniske planlægning af betalingsbevillingerne |
| --- | --- | --- |

35.

noterer sig, at årsagerne til denne stigning i udestående fordringer for EU-budgettets vedkommende er:

—

medlemsstaternes vanskeligheder med at udarbejde detaljerede planer for deres årlige udgifter og Kommissionens meget mekaniske planlægning af betalingsbevillingerne

| — | tvister om de enkelte medlemsstaters bidrag til finansieringen af EU's årlige budget; |
| --- | --- |

—

tvister om de enkelte medlemsstaters bidrag til finansieringen af EU's årlige budget;

| 36. | bemærker med bekymring, at dette kan resultere i en situation, hvor summen af de uindfriede forpligtelser stiger (6). Dette problem vedrører navnlig samhørighedspolitikken og udvikling af landdistrikter. Hvis det antages, at anvendelsen af reglen om automatisk frigørelse (automatic decommitment rule) i princippet ikke gør noget større indhug i medlemsstaternes budgetbevillinger, kan en betydelig stigning i EU-budgettet for 2014 og 2015 blive nødvendig; |
| --- | --- |

36.

bemærker med bekymring, at dette kan resultere i en situation, hvor summen af de uindfriede forpligtelser stiger (6). Dette problem vedrører navnlig samhørighedspolitikken og udvikling af landdistrikter. Hvis det antages, at anvendelsen af reglen om automatisk frigørelse (automatic decommitment rule) i princippet ikke gør noget større indhug i medlemsstaternes budgetbevillinger, kan en betydelig stigning i EU-budgettet for 2014 og 2015 blive nødvendig;

| 37. | noterer sig, at forlængelsen af reglen om automatisk frigørelse til N+3 år i den nye programperiode muligvis vil føre til et endnu større antal uindfriede forpligtelser. Dette bør dog ikke tolkes som en opfordring til Kommissionen om at frigøre endnu flere forpligtelser, men snarere som udtryk for, at der er behov for at forbedre kvaliteten af den finansielle planlægning på alle planer — lokalt, nationalt og på EU-niveau; |
| --- | --- |

37.

noterer sig, at forlængelsen af reglen om automatisk frigørelse til N+3 år i den nye programperiode muligvis vil føre til et endnu større antal uindfriede forpligtelser. Dette bør dog ikke tolkes som en opfordring til Kommissionen om at frigøre endnu flere forpligtelser, men snarere som udtryk for, at der er behov for at forbedre kvaliteten af den finansielle planlægning på alle planer — lokalt, nationalt og på EU-niveau;

| 38. | mener, at en hensigtsmæssig måde til forbedring af kvaliteten af den finansielle planlægning på lokalt og regionalt plan ville være, at Kommissionen gav medlemsstaterne klarere retningslinjer for støttemodtagernes brug af forudbetalinger, og at der i de nye forordninger om samhørighedspolitikken blev indført en frist på 90 dage for betaling til støttemodtagerne. |
| --- | --- |

38.

mener, at en hensigtsmæssig måde til forbedring af kvaliteten af den finansielle planlægning på lokalt og regionalt plan ville være, at Kommissionen gav medlemsstaterne klarere retningslinjer for støttemodtagernes brug af forudbetalinger, og at der i de nye forordninger om samhørighedspolitikken blev indført en frist på 90 dage for betaling til støttemodtagerne.

Fokus på resultater

| 39. | Regionsudvalget mener, at resultaterne af anvendelsen af EU-midler altid er langt mere synlige i lokal og regional sammenhæng end på makroøkonomisk plan. Ikke desto mindre er det ofte umuligt præcist at dokumentere EU-budgettets betydning for udviklingen i Europa og de enkelte lande og regioner på grund af analysernes utilfredsstillende kvalitet og det faktum, at der fokuseres på gennemførelseshastighed i stedet for på opfyldelsen af de opstillede mål; |
| --- | --- |

39.

Regionsudvalget mener, at resultaterne af anvendelsen af EU-midler altid er langt mere synlige i lokal og regional sammenhæng end på makroøkonomisk plan. Ikke desto mindre er det ofte umuligt præcist at dokumentere EU-budgettets betydning for udviklingen i Europa og de enkelte lande og regioner på grund af analysernes utilfredsstillende kvalitet og det faktum, at der fokuseres på gennemførelseshastighed i stedet for på opfyldelsen af de opstillede mål;

| 40. | bifalder i den henseende, at alle EU-fonde, især de europæiske struktur- og investeringsfonde, i højere grad vil fokusere på resultater i den finansielle ramme for 2014-2020. Ifølge resultaterne af undersøgelsen vil dette skabe forudsætninger for en mere effektiv anvendelse af EU-midlerne og øge mulighederne for at opfylde EU's mål ved hjælp af tematisk og regionalt fokuserede interventioner; |
| --- | --- |

40.

bifalder i den henseende, at alle EU-fonde, især de europæiske struktur- og investeringsfonde, i højere grad vil fokusere på resultater i den finansielle ramme for 2014-2020. Ifølge resultaterne af undersøgelsen vil dette skabe forudsætninger for en mere effektiv anvendelse af EU-midlerne og øge mulighederne for at opfylde EU's mål ved hjælp af tematisk og regionalt fokuserede interventioner;

| 41. | bemærker, at der bør opnås et større fokus på resultater ved at sikre, at de opstillede mål, indikatorværdier, præstationsrammen samt overvågnings- og evalueringssystemet hænger sammen på en logisk måde; |
| --- | --- |

41.

bemærker, at der bør opnås et større fokus på resultater ved at sikre, at de opstillede mål, indikatorværdier, præstationsrammen samt overvågnings- og evalueringssystemet hænger sammen på en logisk måde;

| 42. | noterer sig imidlertid, at det kun vil være muligt at anvende en mere resultatorienteret tilgang hensigtsmæssigt, hvis processen for fastsættelse af mål, indikatorer og deres værdier på operationelt programmeringsniveau har høj kvalitet og afspejler ikke blot europæiske, men også specifikke mål med regionale variationer; |
| --- | --- |

42.

noterer sig imidlertid, at det kun vil være muligt at anvende en mere resultatorienteret tilgang hensigtsmæssigt, hvis processen for fastsættelse af mål, indikatorer og deres værdier på operationelt programmeringsniveau har høj kvalitet og afspejler ikke blot europæiske, men også specifikke mål med regionale variationer;

| 43. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte en række oplysnings- og uddannelsesprogrammer om fastsættelse af mål, kortlægning af indikatorer og deres værdier samt etablering af præstationsrammer, idet det øgede fokus på EU-budgettets resultater er både vigtigt og nyt. Regionsudvalget peger på, at overvågnings- og evalueringssystemerne i medlemsstaterne bør forbedres yderligere, så de tager højde for de lokale og regionale myndigheders rolle og behov; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til at iværksætte en række oplysnings- og uddannelsesprogrammer om fastsættelse af mål, kortlægning af indikatorer og deres værdier samt etablering af præstationsrammer, idet det øgede fokus på EU-budgettets resultater er både vigtigt og nyt. Regionsudvalget peger på, at overvågnings- og evalueringssystemerne i medlemsstaterne bør forbedres yderligere, så de tager højde for de lokale og regionale myndigheders rolle og behov;

| 44. | bemærker, at kvaliteten af forhandlingerne om de operationelle programmer, som Kommissionen og medlemsstaterne bør betragte som en gensidig læringsproces, vil have stor betydning for, om den mere resultatorienterede tilgang lykkes; |
| --- | --- |

44.

bemærker, at kvaliteten af forhandlingerne om de operationelle programmer, som Kommissionen og medlemsstaterne bør betragte som en gensidig læringsproces, vil have stor betydning for, om den mere resultatorienterede tilgang lykkes;

| 45. | påpeger endnu en gang, at det er bange for, at resultatreserven, som udgør 6 % af det samlede samhørighedsbudget under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og samme andel når det gælder udvikling af landdistrikterne, ikke er det rette redskab til at opfylde disse krav. |
| --- | --- |

45.

påpeger endnu en gang, at det er bange for, at resultatreserven, som udgør 6 % af det samlede samhørighedsbudget under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og samme andel når det gælder udvikling af landdistrikterne, ikke er det rette redskab til at opfylde disse krav.

Inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i de strategiske debatter

| 46. | Regionsudvalget noterer sig, at en mere effektiv anvendelse af EU-midler kun kan realiseres, hvis alle berørte parter deltager aktivt — især dem, der er ansvarlige for broderparten af de afholdte udgifter og dermed bidrager mest til at nå målene for EU's politikker, dvs. navnlig lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

46.

Regionsudvalget noterer sig, at en mere effektiv anvendelse af EU-midler kun kan realiseres, hvis alle berørte parter deltager aktivt — især dem, der er ansvarlige for broderparten af de afholdte udgifter og dermed bidrager mest til at nå målene for EU's politikker, dvs. navnlig lokale og regionale myndigheder;

| 47. | erklærer sig rede til i overensstemmelse med undersøgelsens resultater at deltage aktivt i de centrale drøftelser på europæisk niveau og optræde som en troværdig partner for medlemsstater og EU-institutioner under udarbejdelsen og gennemførelsen af EU-budgettet. Dette vil især kræve øget deltagelse i de øvrige EU-institutioners arbejde og udarbejdelse af egne udtalelser (som det foreliggende dokument), analyser og rapporter om de emner, der har størst betydning for EU's borgere. |
| --- | --- |

47.

erklærer sig rede til i overensstemmelse med undersøgelsens resultater at deltage aktivt i de centrale drøftelser på europæisk niveau og optræde som en troværdig partner for medlemsstater og EU-institutioner under udarbejdelsen og gennemførelsen af EU-budgettet. Dette vil især kræve øget deltagelse i de øvrige EU-institutioners arbejde og udarbejdelse af egne udtalelser (som det foreliggende dokument), analyser og rapporter om de emner, der har størst betydning for EU's borgere.

Bruxelles, den 26. juni 2014

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Resultaterne af onlineundersøgelsen/høringen om gennemførelsen af EU-budgettet, Regionsudvalget; Kontor E2 — Nærhedsovervågningsnetværket/Europa 2020-overvågningsplatformen/Borgmesteraftalen/EGTS. Europa 2020-overvågningsplatformens team.

1

(2)  COM(2014) 114 final, 3.3.2014.

2

(3)  Ibid, s. 43 og 45.

3

(4)  Jf. Martin Weber, Chrysoula Latopoulou og Jorge Guevara López: »The Cost of Control' of Auditing Cohesion Expenditure«, EStIF 1/2014, s. 39.

4

(5)  Jf. Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2012, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.331.01.0001.01.DAN.

5

(6)  Uindfriede forpligtelser eller UF. Efter fransk »RAL« (reste à liquider). Forskellen mellem mængden af årlige forpligtelser og mængden af tilknyttede årlige udbetalinger udgør de uindfriede forpligtelser for det pågældende år.

6

---

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/58

---

Regionsudvalgets udtalelse — Forslag til EU's budget for 2015

2014/C 271/11

| Ordfører | Agnès Durdu (LU/ALDE), medlem af kommunalbestyrelsen i Wincrange |
| --- | --- |

Ordfører

Agnès Durdu (LU/ALDE), medlem af kommunalbestyrelsen i Wincrange

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

| 1. | Regionsudvalget understreger, at denne udtalelse drejer sig om sektion III i EU's budget. Den behandler ikke de administrative udgifter henhørende under udgiftsområde V; |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget understreger, at denne udtalelse drejer sig om sektion III i EU's budget. Den behandler ikke de administrative udgifter henhørende under udgiftsområde V;

| 2. | minder om, at det for anden gang udarbejder en initiativudtalelse om EU's årlige budgetprocedure; |
| --- | --- |

2.

minder om, at det for anden gang udarbejder en initiativudtalelse om EU's årlige budgetprocedure;

| 3. | pointerer kraftigt, at udarbejdelsen af EU's årlige budget har direkte indflydelse på de regionale og lokale myndigheder og disses offentlige finanser, og at der er tale om en politisk og strategisk procedure; |
| --- | --- |

3.

pointerer kraftigt, at udarbejdelsen af EU's årlige budget har direkte indflydelse på de regionale og lokale myndigheder og disses offentlige finanser, og at der er tale om en politisk og strategisk procedure;

| 4. | beklager, at den flerårige finansielle ramme (FFR) 2014-2020 blev vedtaget med seks måneders forsinkelse i forhold til den forudgående periode 2007-2013, og konstaterer, at dette har konsekvenser for forpligtelsesbevillingernes udnyttelsesgrad og for betalingsprofilerne på mellemlang sigt; |
| --- | --- |

4.

beklager, at den flerårige finansielle ramme (FFR) 2014-2020 blev vedtaget med seks måneders forsinkelse i forhold til den forudgående periode 2007-2013, og konstaterer, at dette har konsekvenser for forpligtelsesbevillingernes udnyttelsesgrad og for betalingsprofilerne på mellemlang sigt;

| 5. | beklager, at Kommissionen først har vedtaget sit årlige budgetforslag for 2015 den 11. juni, dvs. to måneder senere end det var tilfældet før 2013. For udsættelsen begrænser mulighederne for de forskellige medvirkende, herunder Regionsudvalget, til rettidigt at tilkendegive deres reaktioner, inden Rådet tager stilling; |
| --- | --- |

5.

beklager, at Kommissionen først har vedtaget sit årlige budgetforslag for 2015 den 11. juni, dvs. to måneder senere end det var tilfældet før 2013. For udsættelsen begrænser mulighederne for de forskellige medvirkende, herunder Regionsudvalget, til rettidigt at tilkendegive deres reaktioner, inden Rådet tager stilling;

| 6. | beklager manglen på statistiske data, som Regionsudvalget har brug for til at udfylde sin rådgivende rolle og gennemføre en komparativ analyse mellem medlemsstaterne. Med adgang til sådanne oplysninger ville Regionsudvalget bedre kunne identificere, hvor styrkerne og svaghederne i flerniveaustyring ligger, og fremsætte forslag med henblik på at optimere udnyttelsen af EU's budget; |
| --- | --- |

6.

beklager manglen på statistiske data, som Regionsudvalget har brug for til at udfylde sin rådgivende rolle og gennemføre en komparativ analyse mellem medlemsstaterne. Med adgang til sådanne oplysninger ville Regionsudvalget bedre kunne identificere, hvor styrkerne og svaghederne i flerniveaustyring ligger, og fremsætte forslag med henblik på at optimere udnyttelsen af EU's budget;

| 7. | ønsker i den forbindelse at modtage ajourføringer med regelmæssige mellemrum fra Kommissionen med status over gennemførelsen af budgettet; |
| --- | --- |

7.

ønsker i den forbindelse at modtage ajourføringer med regelmæssige mellemrum fra Kommissionen med status over gennemførelsen af budgettet;

| 8. | gentager ligeledes sin anmodning til Kommissionen om hurtigst muligt at fremsende:






  a. | konsoliderede data om de midler, som de subnationale offentlige myndigheder har modtaget; |
| --- | --- | --- |

8.

gentager ligeledes sin anmodning til Kommissionen om hurtigst muligt at fremsende:

a.

konsoliderede data om de midler, som de subnationale offentlige myndigheder har modtaget;

| b. | konsoliderede data om de uindfriede forpligtelser (UF) pr. budgetpost og pr. program; |
| --- | --- |

b.

konsoliderede data om de uindfriede forpligtelser (UF) pr. budgetpost og pr. program;

| c. | en opdeling af udestående betalingsanmodninger, ikke blot pr. land, men også efter modtagerkategori (nationale myndigheder/subnationale offentlige myndigheder); |
| --- | --- |

c.

en opdeling af udestående betalingsanmodninger, ikke blot pr. land, men også efter modtagerkategori (nationale myndigheder/subnationale offentlige myndigheder);

| d. | et overblik over de samlede midler, som nationale og subnationale myndigheder har rejst til medfinansiering af EU-projekter under delt forvaltning; |
| --- | --- |

d.

et overblik over de samlede midler, som nationale og subnationale myndigheder har rejst til medfinansiering af EU-projekter under delt forvaltning;

| 9. | understreger de seneste års mange ændringsbudgetter og mener, at de er til skade for god forvaltning og gennemsigtigheden i de årlige budgetter; |
| --- | --- |

9.

understreger de seneste års mange ændringsbudgetter og mener, at de er til skade for god forvaltning og gennemsigtigheden i de årlige budgetter;

| 10. | opfordrer Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet til at harmonisere den måde, hvorpå ændringer i budgetforslagene fremlægges, for at gøre proceduren mere forståelig og gennemsigtig og dermed lette den demokratiske kontrolprocedure. |
| --- | --- |

10.

opfordrer Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet til at harmonisere den måde, hvorpå ændringer i budgetforslagene fremlægges, for at gøre proceduren mere forståelig og gennemsigtig og dermed lette den demokratiske kontrolprocedure.

Betydningen af 2015-budgettet i den aktuelle situation

| 11. | Regionsudvalget minder om den fortsatte krise i de fleste EU-medlemsstater trods visse tegn på økonomisk opsving samt om de budgetstramninger, som de nationale og subnationale myndigheder er konfronteret med; understreger, at budgettet for 2015 kan spille en betragtelig rolle, når det gælder om at styrke tendensen til økonomisk opsving, gennemføre de for Europas fremtid så nødvendige investeringer og mindske krisens konsekvenser for de europæiske borgere; |
| --- | --- |

11.

Regionsudvalget minder om den fortsatte krise i de fleste EU-medlemsstater trods visse tegn på økonomisk opsving samt om de budgetstramninger, som de nationale og subnationale myndigheder er konfronteret med; understreger, at budgettet for 2015 kan spille en betragtelig rolle, når det gælder om at styrke tendensen til økonomisk opsving, gennemføre de for Europas fremtid så nødvendige investeringer og mindske krisens konsekvenser for de europæiske borgere;

| 12. | minder om den afgørende rolle, de lokale og regionale myndigheder spiller for det økonomiske opsving og den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen, idet en tredjedel af de offentlige udgifter og to tredjedele af de offentlige investeringer gennemføres af dem. Desuden er de i stort omfang inddraget i forvaltningen og/eller anvendelsen af EU's budget, hvilket understreger EU-budgettets direkte indvirkning på de lokale og regionale myndigheders budget og illustrerer, hvor negativ en betydning en fremførsel af forpligtelsesbevillingerne kan få for realøkonomien; |
| --- | --- |

12.

minder om den afgørende rolle, de lokale og regionale myndigheder spiller for det økonomiske opsving og den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen, idet en tredjedel af de offentlige udgifter og to tredjedele af de offentlige investeringer gennemføres af dem. Desuden er de i stort omfang inddraget i forvaltningen og/eller anvendelsen af EU's budget, hvilket understreger EU-budgettets direkte indvirkning på de lokale og regionale myndigheders budget og illustrerer, hvor negativ en betydning en fremførsel af forpligtelsesbevillingerne kan få for realøkonomien;

| 13. | konstaterer, at fremskridtene med henblik på at realisere målsætningerne i Europa 2020-strategien er skuffende, og at 2015-budgettet spiller en afgørende rolle for, at disse mål kan realiseres; |
| --- | --- |

13.

konstaterer, at fremskridtene med henblik på at realisere målsætningerne i Europa 2020-strategien er skuffende, og at 2015-budgettet spiller en afgørende rolle for, at disse mål kan realiseres;

| 14. | understreger, at de nye forpligtelser i 2014, som er det første år i den flerårige finansielle ramme, vil være begrænsede, og at 2015, som er det andet år i den flerårige finansielle ramme 2014-2020, vil spille en afgørende rolle for de flerårige programmers succes; minder om, at der dog bør forventes en lav udnyttelsesgrad af forpligtelserne i det nye regnskabsår 2015, som navnlig forværres af n+3-reglen; appellerer derfor til Kommissionen og medlemsstaterne om under inddragelse af regionerne hurtigst muligt at godkende alle partnerskabsaftaler og de operationelle programmer, således at de hurtigt kan iværksættes; |
| --- | --- |

14.

understreger, at de nye forpligtelser i 2014, som er det første år i den flerårige finansielle ramme, vil være begrænsede, og at 2015, som er det andet år i den flerårige finansielle ramme 2014-2020, vil spille en afgørende rolle for de flerårige programmers succes; minder om, at der dog bør forventes en lav udnyttelsesgrad af forpligtelserne i det nye regnskabsår 2015, som navnlig forværres af n+3-reglen; appellerer derfor til Kommissionen og medlemsstaterne om under inddragelse af regionerne hurtigst muligt at godkende alle partnerskabsaftaler og de operationelle programmer, således at de hurtigt kan iværksættes;

| 15. | understreger betydningen af at fremrykke investeringerne mest muligt for at mindske de eventuelt negative virkninger af en koncentration sidst i perioden og beklager, at Kommissionen alligevel ikke lægger op til at fremrykke andre bevillinger end dem, som Kommissionen allerede har medregnet, f.eks. til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, Horisont 2020, Erasmus+ og COSME. Fremrykningen kunne navnlig gælde andre programmer med centraliseret forvaltning som f.eks. Connecting Europe-faciliteten (og navnlig energinettene), programmer med decentral forvaltning, som det tager tid at skyde i gang, og som derfor ikke kan fremrykkes til 2014-2015; |
| --- | --- |

15.

understreger betydningen af at fremrykke investeringerne mest muligt for at mindske de eventuelt negative virkninger af en koncentration sidst i perioden og beklager, at Kommissionen alligevel ikke lægger op til at fremrykke andre bevillinger end dem, som Kommissionen allerede har medregnet, f.eks. til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, Horisont 2020, Erasmus+ og COSME. Fremrykningen kunne navnlig gælde andre programmer med centraliseret forvaltning som f.eks. Connecting Europe-faciliteten (og navnlig energinettene), programmer med decentral forvaltning, som det tager tid at skyde i gang, og som derfor ikke kan fremrykkes til 2014-2015;

| 16. | konstaterer, at ungdomsarbejdsløsheden udgør et stort problem, og beder Kommissionen om at afklare gennemførelsesbestemmelserne for de 6 mia. euro, der er afsat til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, og som skal koncentreres på 2014 og 2015, samt samspillet mellem partnerskabsaftalerne og de nationale planer for gennemførelse af ungdomsgarantien; tvivler på udnyttelseskapaciteten for så vidt angår de 6 mia. i 2014-2015 i lyset af den forsinkede vedtagelse af de operationelle programmer og de få medlemsstater, der har valgt at fremrykke udgifterne til 1. september 2013; understreger i den forbindelse behovet for at gøre status over, hvor langt man er nået med gennemførelsen af dette initiativ primo 2015; appellerer til Kommissionen om klart at anføre, hvilke beløb der fra 2016 vil blive bevilget til denne langsigtede udfordring; er enig med Europa-Parlamentet i, at alle finansieringsmuligheder, herunder den flerårige finansielle rammes samlede margen for forpligtelser, skal undersøges, for at gøre det muligt at videreføre denne budgetpost efter 2015; |
| --- | --- |

16.

konstaterer, at ungdomsarbejdsløsheden udgør et stort problem, og beder Kommissionen om at afklare gennemførelsesbestemmelserne for de 6 mia. euro, der er afsat til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, og som skal koncentreres på 2014 og 2015, samt samspillet mellem partnerskabsaftalerne og de nationale planer for gennemførelse af ungdomsgarantien; tvivler på udnyttelseskapaciteten for så vidt angår de 6 mia. i 2014-2015 i lyset af den forsinkede vedtagelse af de operationelle programmer og de få medlemsstater, der har valgt at fremrykke udgifterne til 1. september 2013; understreger i den forbindelse behovet for at gøre status over, hvor langt man er nået med gennemførelsen af dette initiativ primo 2015; appellerer til Kommissionen om klart at anføre, hvilke beløb der fra 2016 vil blive bevilget til denne langsigtede udfordring; er enig med Europa-Parlamentet i, at alle finansieringsmuligheder, herunder den flerårige finansielle rammes samlede margen for forpligtelser, skal undersøges, for at gøre det muligt at videreføre denne budgetpost efter 2015;

| 17. | beder om, at der oprettes en specifik budgetpost til teknisk bistand til Den Adriatisk-Joniske makroregion ligesom for budgetposten oprettet til makroregionen Østersøområdet og makroregionen Donau til et beløb af 2,5 mio. euro forpligtelses- og betalingsbevillinger hver i 2014. |
| --- | --- |

17.

beder om, at der oprettes en specifik budgetpost til teknisk bistand til Den Adriatisk-Joniske makroregion ligesom for budgetposten oprettet til makroregionen Østersøområdet og makroregionen Donau til et beløb af 2,5 mio. euro forpligtelses- og betalingsbevillinger hver i 2014.

Betalingsbevillinger under pres

| 18. | Regionsudvalget beklager akkumuleringen af ubetalte regninger (23,4 mia. euro i de tre strukturfonde og samhørighedsfonden ultimo 2013); beklager, at fænomenet er vokset i de seneste år; bemærker, at det er uacceptabelt, at Kommissionen ikke kan honorere sine forpligtelser, og at modtagerne ikke får refusion på grund af manglen på tilstrækkelige betalingsbevillinger; glæder sig over, at Kommissionen foreslår at bruge alle de betalingsbevillinger, der er afsat for 2015 i den flerårige finansielle ramme; er dog stærkt betænkeligt ved de utilstrækkelige bevillinger og likviditetsbegrænsningerne, som formentlig ikke gør det muligt for Kommissionen hurtigt at imødekomme alle betalingsanmodningerne, hvilket kan føre til store problemer i regionerne; |
| --- | --- |

18.

Regionsudvalget beklager akkumuleringen af ubetalte regninger (23,4 mia. euro i de tre strukturfonde og samhørighedsfonden ultimo 2013); beklager, at fænomenet er vokset i de seneste år; bemærker, at det er uacceptabelt, at Kommissionen ikke kan honorere sine forpligtelser, og at modtagerne ikke får refusion på grund af manglen på tilstrækkelige betalingsbevillinger; glæder sig over, at Kommissionen foreslår at bruge alle de betalingsbevillinger, der er afsat for 2015 i den flerårige finansielle ramme; er dog stærkt betænkeligt ved de utilstrækkelige bevillinger og likviditetsbegrænsningerne, som formentlig ikke gør det muligt for Kommissionen hurtigt at imødekomme alle betalingsanmodningerne, hvilket kan føre til store problemer i regionerne;

| 19. | beklager, at loftet over betalingsbevillinger forhindrer EU i at klare hastesituationer, hvilket ses inden for politikken for humanitær bistand, hvor de humanitære organisationers arbejde er berørt af forsinkelserne med betalinger. Disse organisationers ubetalte regninger androg 160 mio. euro ultimo 2013; |
| --- | --- |

19.

beklager, at loftet over betalingsbevillinger forhindrer EU i at klare hastesituationer, hvilket ses inden for politikken for humanitær bistand, hvor de humanitære organisationers arbejde er berørt af forsinkelserne med betalinger. Disse organisationers ubetalte regninger androg 160 mio. euro ultimo 2013;

| 20. | er betænkeligt ved kløften mellem forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger i lyset af den kraftige stigning i uindfriede forpligtelser (UF); kritiserer det strukturelle underskud på EU's budget og beder Kommissionen om at udforme en klar handlingsplan for at genoprette budgetbalancen i resten af den finansielle ramme 2014-2020; henviser i den forbindelse til RU's udtalelse om gennemførelsen af EU-budgettet (ordfører Adam Struzik); |
| --- | --- |

20.

er betænkeligt ved kløften mellem forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger i lyset af den kraftige stigning i uindfriede forpligtelser (UF); kritiserer det strukturelle underskud på EU's budget og beder Kommissionen om at udforme en klar handlingsplan for at genoprette budgetbalancen i resten af den finansielle ramme 2014-2020; henviser i den forbindelse til RU's udtalelse om gennemførelsen af EU-budgettet (ordfører Adam Struzik);

| 21. | glæder sig over, at forslaget til 2015-budgettet ligesom i 2014 tillægger det stor betydning at betale forpligtelser indgået i perioden 2007-2013 for at undgå en akkumulering af forsinkede betalinger og fra og med 2016 at kunne honorere det størst mulige antal betalinger fra perioden 2014-2020; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over, at forslaget til 2015-budgettet ligesom i 2014 tillægger det stor betydning at betale forpligtelser indgået i perioden 2007-2013 for at undgå en akkumulering af forsinkede betalinger og fra og med 2016 at kunne honorere det størst mulige antal betalinger fra perioden 2014-2020;

| 22. | foreslår at prioritere refusion til de medlemsstater, der er hårdest ramt af den økonomiske krise, og som EU har stillet store krav til om at mindske den offentlige gæld og budgettets ubalancer. Disse lande har mest behov for EU's støtte for at stimulere væksten og hjælpe de mest sårbare borgere; |
| --- | --- |

22.

foreslår at prioritere refusion til de medlemsstater, der er hårdest ramt af den økonomiske krise, og som EU har stillet store krav til om at mindske den offentlige gæld og budgettets ubalancer. Disse lande har mest behov for EU's støtte for at stimulere væksten og hjælpe de mest sårbare borgere;

| 23. | beklager, at forslaget til EU's budget for 2015 ikke forudser anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter, hvilket kunne bidrage til at lette likviditetsproblemerne og lette en hurtig refusion af betalingsanmodningerne. |
| --- | --- |

23.

beklager, at forslaget til EU's budget for 2015 ikke forudser anvendelsen af margenen til uforudsete udgifter, hvilket kunne bidrage til at lette likviditetsproblemerne og lette en hurtig refusion af betalingsanmodningerne.

Perspektiverne efter 2015

| 24. | Regionsudvalget beder om, at den samlede margen til vækst og beskæftigelse i 2014 og 2015 bruges allerede fra 2016 til udgiftsområdet samhørighedspolitik; |
| --- | --- |

24.

Regionsudvalget beder om, at den samlede margen til vækst og beskæftigelse i 2014 og 2015 bruges allerede fra 2016 til udgiftsområdet samhørighedspolitik;

| 25. | glæder sig over, at der er nedsat en arbejdsgruppe på højt plan om EU's egne indtægter med mandat fra formændene for Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet til at skabe forbedringer i det nuværende system for indtægter på EU-budgettet, som har vist sine begrænsninger. Det er afgørende at reformere systemet for at gøre EU-budgettet mindre afhængigt af direkte bidrag fra medlemsstaterne ved at øge EU's egne indtægter og dermed lette forhandlingerne om betalingsbevillinger; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over, at der er nedsat en arbejdsgruppe på højt plan om EU's egne indtægter med mandat fra formændene for Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet til at skabe forbedringer i det nuværende system for indtægter på EU-budgettet, som har vist sine begrænsninger. Det er afgørende at reformere systemet for at gøre EU-budgettet mindre afhængigt af direkte bidrag fra medlemsstaterne ved at øge EU's egne indtægter og dermed lette forhandlingerne om betalingsbevillinger;

| 26. | gentager sin anmodning om, at Regionsudvalget formelt høres om budgetterne i de kommende år; |
| --- | --- |

26.

gentager sin anmodning om, at Regionsudvalget formelt høres om budgetterne i de kommende år;

| 27. | ønsker, at udvalget inddrages i de interinstitutionelle møder om budgetsituationen og perspektiverne for budgetgennemførelsen i løbet af det indeværende regnskabsår og i de kommende regnskabsår, som omtales i punkt 36 i bilaget til den interinstitutionelle aftale om den flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

27.

ønsker, at udvalget inddrages i de interinstitutionelle møder om budgetsituationen og perspektiverne for budgetgennemførelsen i løbet af det indeværende regnskabsår og i de kommende regnskabsår, som omtales i punkt 36 i bilaget til den interinstitutionelle aftale om den flerårige finansielle ramme;

| 28. | beder om en revision af den juridiske ramme for betalingsfristen på 60 dage, således at den bliver bindende for programmer under delt forvaltning, og at der indføres økonomiske sanktioner mod de nationale myndigheder, hvis der ikke sker betaling inden fristens udløb. |
| --- | --- |

28.

beder om en revision af den juridiske ramme for betalingsfristen på 60 dage, således at den bliver bindende for programmer under delt forvaltning, og at der indføres økonomiske sanktioner mod de nationale myndigheder, hvis der ikke sker betaling inden fristens udløb.

Bruxelles, den 26. juni 2014

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/61

---

Regionsudvalgets udtalelse — Hyogohandlingsplanen for perioden efter 2015: risikostyring med henblik på modstandsdygtighed

2014/C 271/12

| Ordfører | Harvey Siggs, medlem af Somerset County Council |
| --- | --- |
| Basisdokument | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Hyogohandlingsplanen for perioden efter 2015: risikostyring med henblik på modstandsdygtighed — COM(2014) 216 final |

Ordfører

Harvey Siggs, medlem af Somerset County Council

Basisdokument

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Hyogohandlingsplanen for perioden efter 2015: risikostyring med henblik på modstandsdygtighed — COM(2014) 216 final

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

Generelle bemærkninger

| 1. | Regionsudvalget hilser Kommissionens meddelelse velkommen, da katastrofer har store økonomiske, sociale, miljømæssige og sikkerhedsmæssige følger og udgør enorme udfordringer for de lokale og regionale myndigheder; |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget hilser Kommissionens meddelelse velkommen, da katastrofer har store økonomiske, sociale, miljømæssige og sikkerhedsmæssige følger og udgør enorme udfordringer for de lokale og regionale myndigheder;

| 2. | opfatter politikker for risikoforebyggelse og -styring som afgørende for at sikre økonomisk vækst og bæredygtig udvikling og samtidig beskytte borgerne og mener, at en ny international handlingsplan for katastroferisikobegrænsning vil være en stor hjælp ved tacklingen af fremtidige udfordringer, herunder risici forårsaget af klimaændringerne, hvorunder Den Europæiske Unions og de lokale og regionale myndigheders rolle i indsatsen for at modvirke og foretage tilpasninger til klimaændringerne og i at opbygge modstandsdygtig infrastruktur anerkendes; |
| --- | --- |

2.

opfatter politikker for risikoforebyggelse og -styring som afgørende for at sikre økonomisk vækst og bæredygtig udvikling og samtidig beskytte borgerne og mener, at en ny international handlingsplan for katastroferisikobegrænsning vil være en stor hjælp ved tacklingen af fremtidige udfordringer, herunder risici forårsaget af klimaændringerne, hvorunder Den Europæiske Unions og de lokale og regionale myndigheders rolle i indsatsen for at modvirke og foretage tilpasninger til klimaændringerne og i at opbygge modstandsdygtig infrastruktur anerkendes;

| 3. | konstaterer med bekymring, at både hyppigheden og intensiteten af katastrofer er taget betydeligt til i de senere år. Mellem 2002 og 2012 kostede naturkatastrofer i gennemsnit mere end 1 00  000 mennesker livet om året, og på verdensplan er de samlede direkte økonomiske tab stigende med et gennemsnitligt årligt økonomisk tab på over 100 mia. EUR. Mens alle lande er sårbare, går flest menneskeliv tabt i udviklingslandene, og de økonomiske omkostninger er større i de udviklede lande. I EU har naturkatastrofer igennem det seneste årti kostet 80  000 mennesker livet og 95 mia. EUR i økonomiske tab; |
| --- | --- |

3.

konstaterer med bekymring, at både hyppigheden og intensiteten af katastrofer er taget betydeligt til i de senere år. Mellem 2002 og 2012 kostede naturkatastrofer i gennemsnit mere end 1 00  000 mennesker livet om året, og på verdensplan er de samlede direkte økonomiske tab stigende med et gennemsnitligt årligt økonomisk tab på over 100 mia. EUR. Mens alle lande er sårbare, går flest menneskeliv tabt i udviklingslandene, og de økonomiske omkostninger er større i de udviklede lande. I EU har naturkatastrofer igennem det seneste årti kostet 80  000 mennesker livet og 95 mia. EUR i økonomiske tab;

| 4. | bemærker, at trods EU's mere aktive rolle inden for civilbeskyttelse efter EU-civilbeskyttelsesordningens ikrafttræden, så kompliceres EU's arbejde af de mange og forskelligartede administrative og juridiske systemer, der styrer de forskellige nationale civilbeskyttelsesmekanismer i EU. |
| --- | --- |

4.

bemærker, at trods EU's mere aktive rolle inden for civilbeskyttelse efter EU-civilbeskyttelsesordningens ikrafttræden, så kompliceres EU's arbejde af de mange og forskelligartede administrative og juridiske systemer, der styrer de forskellige nationale civilbeskyttelsesmekanismer i EU.

Forståelse af katastrofer — data, mål og indikatorer

| 5. | Regionsudvalget anerkender, at følgerne af katastrofer, uanset type, kan mindskes ved hjælp af katastroferisikostyring og ved at indbygge modstandsdygtighed i eksisterende og fremtidige infrastrukturer, dog skal politikerne træffe nogle svære valg af finanspolitisk, miljømæssig, social og kulturel karakter om, hvordan den grundlæggende sikkerhed og livskvalitet garanteres trods truslen om katastrofer, hvad enten disse er naturkatastrofer eller overlagte angreb. Samtidig er det nødvendigt at være særlig opmærksom på nye udfordringer; |
| --- | --- |

5.

Regionsudvalget anerkender, at følgerne af katastrofer, uanset type, kan mindskes ved hjælp af katastroferisikostyring og ved at indbygge modstandsdygtighed i eksisterende og fremtidige infrastrukturer, dog skal politikerne træffe nogle svære valg af finanspolitisk, miljømæssig, social og kulturel karakter om, hvordan den grundlæggende sikkerhed og livskvalitet garanteres trods truslen om katastrofer, hvad enten disse er naturkatastrofer eller overlagte angreb. Samtidig er det nødvendigt at være særlig opmærksom på nye udfordringer;

| 6. | mener, at katastroferisikobegrænsningen er forbundet med flere udfordringer for kyst- og havområder. Disse områder, der er sårbare over for havenes stigende vandstand og opvarmning, høje bølger, længevarende regn og naturbrande, er ofte sværere at nå, og redningsaktioner kan være mere komplicerede end andre steder. Udvalget opfordrer EU til at tage højde for denne sårbarhed i overvejelserne om EU-strategien for kyst- og havturisme. Tilsvarende er der flere problemer at tackle for områder med geografiske og demografiske udfordringer samt for bjergområder og områder af særlig miljømæssig værdi. Da risikoen for naturkatastrofer som jordskred, skovbrande og tørke også kan være større i disse områder, vanskeliggøres forebyggelses-, beredskabs- og indgrebsforanstaltningerne; |
| --- | --- |

6.

mener, at katastroferisikobegrænsningen er forbundet med flere udfordringer for kyst- og havområder. Disse områder, der er sårbare over for havenes stigende vandstand og opvarmning, høje bølger, længevarende regn og naturbrande, er ofte sværere at nå, og redningsaktioner kan være mere komplicerede end andre steder. Udvalget opfordrer EU til at tage højde for denne sårbarhed i overvejelserne om EU-strategien for kyst- og havturisme. Tilsvarende er der flere problemer at tackle for områder med geografiske og demografiske udfordringer samt for bjergområder og områder af særlig miljømæssig værdi. Da risikoen for naturkatastrofer som jordskred, skovbrande og tørke også kan være større i disse områder, vanskeliggøres forebyggelses-, beredskabs- og indgrebsforanstaltningerne;

| 7. | bemærker, at to vigtige faktorer ofte er med til at forværre de tragiske og dødelige konsekvenser af katastrofer i Europa: landområdets naturlige sårbarhed og tidligere tiders uhensigtsmæssige udvikling; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at to vigtige faktorer ofte er med til at forværre de tragiske og dødelige konsekvenser af katastrofer i Europa: landområdets naturlige sårbarhed og tidligere tiders uhensigtsmæssige udvikling;

| 8. | efterlyser nye tilsagn om integrering af politikker for katastroferisikobegrænsning i sektor- og udviklingsplaner, så tilgangen til opbygning af modstandsdygtighed bliver helhedsorienteret; |
| --- | --- |

8.

efterlyser nye tilsagn om integrering af politikker for katastroferisikobegrænsning i sektor- og udviklingsplaner, så tilgangen til opbygning af modstandsdygtighed bliver helhedsorienteret;

| 9. | mener, at adgang til fuldstændig, pålidelig og nøjagtig information er helt afgørende for forståelsen af katastrofer og for at tage ved lære og dermed kunne udforme planer for opbygning af modstandsdygtighed og modvirke følgerne af fremtidige hændelser samt skabe muligheder for økonomiske investeringer. Godt nok indhentes der risiko- og farevurderingsrapporter, men der er behov for at forbedre deres integrering internt i og mellem landene; |
| --- | --- |

9.

mener, at adgang til fuldstændig, pålidelig og nøjagtig information er helt afgørende for forståelsen af katastrofer og for at tage ved lære og dermed kunne udforme planer for opbygning af modstandsdygtighed og modvirke følgerne af fremtidige hændelser samt skabe muligheder for økonomiske investeringer. Godt nok indhentes der risiko- og farevurderingsrapporter, men der er behov for at forbedre deres integrering internt i og mellem landene;

| 10. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at føre en fuldstændig åben datapolitik og til, at forsvars-, sikkerheds- eller forretningsmæssige grunde til at tilbageholde oplysninger kun kan gøres gældende, når det er berettiget og strengt nødvendigt. Forretningsmæssige interesser bør ikke gå forud for borgernes sikkerhed og trivsel; |
| --- | --- |

10.

opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at føre en fuldstændig åben datapolitik og til, at forsvars-, sikkerheds- eller forretningsmæssige grunde til at tilbageholde oplysninger kun kan gøres gældende, når det er berettiget og strengt nødvendigt. Forretningsmæssige interesser bør ikke gå forud for borgernes sikkerhed og trivsel;

| 11. | anbefaler øget samarbejde og flere investeringer i informationssystemer, sammenkobling af disse på tværs af grænserne og inddragelse af den private sektor (som ligger inde med vigtige katastroferelevante oplysninger), således at data om katastrofer og katastrofestyring kan registreres, indsamles, analyseres og benyttes i beredskabsplanerne og til at modvirke virkningerne af fremtidige katastrofer. |
| --- | --- |

11.

anbefaler øget samarbejde og flere investeringer i informationssystemer, sammenkobling af disse på tværs af grænserne og inddragelse af den private sektor (som ligger inde med vigtige katastroferelevante oplysninger), således at data om katastrofer og katastrofestyring kan registreres, indsamles, analyseres og benyttes i beredskabsplanerne og til at modvirke virkningerne af fremtidige katastrofer.

Ansvarlighed, gennemsigtighed og styring — beslutningsprotokoller og eskalering

| 12. | Regionsudvalget er bevidst om, at lokale og regionale myndigheder har et institutionelt og politisk ansvar for at beskytte deres borgere og i mange tilfælde er det myndighedsniveau, der først må træde til i en nødsituation med basale tjenester og overvågning og styring af katastrofen, som den udvikler sig. De lokale og regionale myndigheder udgør frontlinjen for katastrofestyring, idet de er ansvarlige for forebyggelse og hurtig indgriben samt redningsaktioner og har indgående kendskab til lokalområdet og lokalsamfundet. De har behov for viden, værktøjer, kapacitet og ressourcer for at kunne varetage deres ansvar for at beskytte liv, ejendom, økonomien og miljøet; |
| --- | --- |

12.

Regionsudvalget er bevidst om, at lokale og regionale myndigheder har et institutionelt og politisk ansvar for at beskytte deres borgere og i mange tilfælde er det myndighedsniveau, der først må træde til i en nødsituation med basale tjenester og overvågning og styring af katastrofen, som den udvikler sig. De lokale og regionale myndigheder udgør frontlinjen for katastrofestyring, idet de er ansvarlige for forebyggelse og hurtig indgriben samt redningsaktioner og har indgående kendskab til lokalområdet og lokalsamfundet. De har behov for viden, værktøjer, kapacitet og ressourcer for at kunne varetage deres ansvar for at beskytte liv, ejendom, økonomien og miljøet;

| 13. | bemærker, at ansvaret for civilbeskyttelse ofte er overdraget til det lokale og regionale niveau uden tilstrækkelige midler til at dække behovene, og opfordrer de nationale regeringer til at matche forpligtelserne med tilstrækkelig finansiering; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at ansvaret for civilbeskyttelse ofte er overdraget til det lokale og regionale niveau uden tilstrækkelige midler til at dække behovene, og opfordrer de nationale regeringer til at matche forpligtelserne med tilstrækkelig finansiering;

| 14. | opfordrer til en vidtspændende undersøgelse af, hvordan man bedst styrker de lokale myndigheders kapacitet og øger deres deltagelse i beslutningstagningen vedrørende modstandsdygtighed og katastroferisikobegrænsning; |
| --- | --- |

14.

opfordrer til en vidtspændende undersøgelse af, hvordan man bedst styrker de lokale myndigheders kapacitet og øger deres deltagelse i beslutningstagningen vedrørende modstandsdygtighed og katastroferisikobegrænsning;

| 15. | anerkender, at katastrofer kan være lokale, regionale, nationale eller internationale i omfang og virkning, og anbefaler derfor, at der udformes protokoller, som sikrer bedre koordinering af regionale og nationale katastroferisikopolitikker og -planer, bedre inddragelse af lokale politikere og planlæggere og aftalte eskalationsprocedurer ved katastrofer, der berører mere end ét regionalt område. Udvalget gør opmærksom på, at det er muligt at kvantificere risikofaktorerne, og understreger, at befolkningstætheden indvirker på risikoen; |
| --- | --- |

15.

anerkender, at katastrofer kan være lokale, regionale, nationale eller internationale i omfang og virkning, og anbefaler derfor, at der udformes protokoller, som sikrer bedre koordinering af regionale og nationale katastroferisikopolitikker og -planer, bedre inddragelse af lokale politikere og planlæggere og aftalte eskalationsprocedurer ved katastrofer, der berører mere end ét regionalt område. Udvalget gør opmærksom på, at det er muligt at kvantificere risikofaktorerne, og understreger, at befolkningstætheden indvirker på risikoen;

| 16. | henleder opmærksomheden på grænseoverskridende trusler og katastrofer, som rammer regioner i to eller flere EU-lande, og ser gerne et bedre samarbejde mellem naboregioner med henblik på at sikre en fælles forebyggelsesindsats og koordinerede beredskabsaktiviteter. På lokalt og regionalt niveau er der i grænseområder behov for effektive informationssystemer, der overfører information i realtid på tværs af grænserne og sammenkobler de organer, der er ansvarlige for krisestyring. |
| --- | --- |

16.

henleder opmærksomheden på grænseoverskridende trusler og katastrofer, som rammer regioner i to eller flere EU-lande, og ser gerne et bedre samarbejde mellem naboregioner med henblik på at sikre en fælles forebyggelsesindsats og koordinerede beredskabsaktiviteter. På lokalt og regionalt niveau er der i grænseområder behov for effektive informationssystemer, der overfører information i realtid på tværs af grænserne og sammenkobler de organer, der er ansvarlige for krisestyring.

Lokale og regionale myndigheders rolle ved katastrofer

| 17. | Regionsudvalget bemærker, at lokale og regionale myndigheder har tre særskilte opgaver knyttet til katastrofestyring:






  — | Forebyggelse og beredskab |
| --- | --- | --- |

17.

Regionsudvalget bemærker, at lokale og regionale myndigheder har tre særskilte opgaver knyttet til katastrofestyring:

—

Forebyggelse og beredskab

| — | Indsatskoordinering og kommunikation |
| --- | --- |

—

Indsatskoordinering og kommunikation

| — | Genopretning. |
| --- | --- |

—

Genopretning.

A)   Forebyggelse og beredskab

| 18. | Regionsudvalget gør gældende, at investeringer i styrket beredskab og modstandsdygtighed med udgangspunkt i en vurdering af katastroferisikoen er den mest effektive og omkostningseffektive metode til at begrænse de virkninger og omkostninger, der er forbundet med katastrofeindsatsen og den efterfølgende genopretning. Dette omfatter investeringer i infrastruktur, som er modstandsdygtig over for katastrofer, herunder bygninger, transport (veje, jernbaner, lufthavne), tjenester (kommunikation, energiforsyning, vandforsyning, kloakering) og social infrastruktur; |
| --- | --- |

18.

Regionsudvalget gør gældende, at investeringer i styrket beredskab og modstandsdygtighed med udgangspunkt i en vurdering af katastroferisikoen er den mest effektive og omkostningseffektive metode til at begrænse de virkninger og omkostninger, der er forbundet med katastrofeindsatsen og den efterfølgende genopretning. Dette omfatter investeringer i infrastruktur, som er modstandsdygtig over for katastrofer, herunder bygninger, transport (veje, jernbaner, lufthavne), tjenester (kommunikation, energiforsyning, vandforsyning, kloakering) og social infrastruktur;

| 19. | erindrer om, at EU har en Solidaritetsfond, der yder katastrofebistand og glæder sig over, at de ændringer i forordningen, som Regionsudvalget har foreslået, er blevet indarbejdet i den endelige version. Det er for eksempel nu muligt inden for rammerne af fonden at genopbygge ødelagt infrastruktur på en måde, så den kan modstå fremtidige katastrofer, eller ligefrem at flytte infrastruktur. Regionsudvalget opfordrer dog til, at Solidaritetsfonden tildeles tilstrækkelige finansielle ressourcer i EU's budget. Udvalget opfordrer også medlemsstaterne til bedst muligt at udnytte mulighederne for at finansiere risikoforebyggelses- og risikostyringsprojekter, der forberedes under 2014-2020-rammen; |
| --- | --- |

19.

erindrer om, at EU har en Solidaritetsfond, der yder katastrofebistand og glæder sig over, at de ændringer i forordningen, som Regionsudvalget har foreslået, er blevet indarbejdet i den endelige version. Det er for eksempel nu muligt inden for rammerne af fonden at genopbygge ødelagt infrastruktur på en måde, så den kan modstå fremtidige katastrofer, eller ligefrem at flytte infrastruktur. Regionsudvalget opfordrer dog til, at Solidaritetsfonden tildeles tilstrækkelige finansielle ressourcer i EU's budget. Udvalget opfordrer også medlemsstaterne til bedst muligt at udnytte mulighederne for at finansiere risikoforebyggelses- og risikostyringsprojekter, der forberedes under 2014-2020-rammen;

| 20. | er klar over, at en ændring af strategi, hvor fokus flyttes fra indsats og genopretning til forebyggelse, beredskab og modstandsdygtighed kræver en mentalitetsændring og en ny tilgang til allokeringen af økonomiske ressourcer. Det kræver planlagte forudgående investeringer i stedet for reaktive udgifter. Det er en strategi, som — hvis man tager udgangspunkt i en vurdering af katastroferisikoen — vil være mere omkostningseffektiv og give bedre resultater på lang sigt; |
| --- | --- |

20.

er klar over, at en ændring af strategi, hvor fokus flyttes fra indsats og genopretning til forebyggelse, beredskab og modstandsdygtighed kræver en mentalitetsændring og en ny tilgang til allokeringen af økonomiske ressourcer. Det kræver planlagte forudgående investeringer i stedet for reaktive udgifter. Det er en strategi, som — hvis man tager udgangspunkt i en vurdering af katastroferisikoen — vil være mere omkostningseffektiv og give bedre resultater på lang sigt;

| 21. | erkender, at der er vanskeligheder forbundet med at kvantificere, måle og værdisætte lokalsamfunds modstandsdygtighed (med undtagelse af lige efter en katastrofe) og med at gøre investeringer i modstandsdygtighed til en forretningsmæssigt god sag; |
| --- | --- |

21.

erkender, at der er vanskeligheder forbundet med at kvantificere, måle og værdisætte lokalsamfunds modstandsdygtighed (med undtagelse af lige efter en katastrofe) og med at gøre investeringer i modstandsdygtighed til en forretningsmæssigt god sag;

| 22. | er af den klare opfattelse, at anvendelse af bygningsreglementer og omhyggelig planlægning og overvågning af arealanvendelsen vil kunne mindske sårbarheden mærkbart; |
| --- | --- |

22.

er af den klare opfattelse, at anvendelse af bygningsreglementer og omhyggelig planlægning og overvågning af arealanvendelsen vil kunne mindske sårbarheden mærkbart;

| 23. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte undersøgelser og udarbejde en vejledning om, hvordan lokale og regionale myndigheder bedst sikrer, at alle bygge- og anlægsarbejder (herunder bygninger, transport og tjenesteydelser) projekteres med indbygget modstandsdygtighed, idet det anerkender, at lokale og regionale myndigheder er ansvarlige for at overvåge anvendelsen og overholdelsen af normer for modstandsdygtig projektering; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til at iværksætte undersøgelser og udarbejde en vejledning om, hvordan lokale og regionale myndigheder bedst sikrer, at alle bygge- og anlægsarbejder (herunder bygninger, transport og tjenesteydelser) projekteres med indbygget modstandsdygtighed, idet det anerkender, at lokale og regionale myndigheder er ansvarlige for at overvåge anvendelsen og overholdelsen af normer for modstandsdygtig projektering;

| 24. | erkender, at modstandsdygtigt byggeri, trods omkostningseffektiviteten af modstandsdygtighed — med udgangspunkt i en fornuftig vurdering af katastroferisikoen — på lang sigt, kan kræve betydelig startkapital. Sikrere strukturer kræver projekteringsændringer, som typisk gør byggeriet 10-50 % dyrere (og endnu mere, hvis energi-, transport- eller vandnet skal flyttes), men fremhæver, at handling nu er langt mere omkostningseffektivt end renovering af ikke-sikre bygninger. UNISDR anslår cost-benefit-forholdet til at være 1:4. Dertil kommer, at nye modstandsdygtige systemer kræver ny teknologi og uddannelse, som mange gange ikke umiddelbart findes i de mindre udviklede regioner; |
| --- | --- |

24.

erkender, at modstandsdygtigt byggeri, trods omkostningseffektiviteten af modstandsdygtighed — med udgangspunkt i en fornuftig vurdering af katastroferisikoen — på lang sigt, kan kræve betydelig startkapital. Sikrere strukturer kræver projekteringsændringer, som typisk gør byggeriet 10-50 % dyrere (og endnu mere, hvis energi-, transport- eller vandnet skal flyttes), men fremhæver, at handling nu er langt mere omkostningseffektivt end renovering af ikke-sikre bygninger. UNISDR anslår cost-benefit-forholdet til at være 1:4. Dertil kommer, at nye modstandsdygtige systemer kræver ny teknologi og uddannelse, som mange gange ikke umiddelbart findes i de mindre udviklede regioner;

| 25. | henstiller til de lokale og regionale myndigheder, at de evaluerer modstandsdygtigheden af deres eksisterende strukturer, især bygninger, der leverer vigtige tjenester, som hospitaler og vandbehandlingsanlæg; |
| --- | --- |

25.

henstiller til de lokale og regionale myndigheder, at de evaluerer modstandsdygtigheden af deres eksisterende strukturer, især bygninger, der leverer vigtige tjenester, som hospitaler og vandbehandlingsanlæg;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af den bedste metode til udvikling af modstandsdygtige samfund, som har beredskabet, udstyret og kapaciteten til selv at håndtere katastrofer, når de indtræffer; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af den bedste metode til udvikling af modstandsdygtige samfund, som har beredskabet, udstyret og kapaciteten til selv at håndtere katastrofer, når de indtræffer;

| 27. | hilser Kommissionens fokus på modstandsdygtighed velkommen og er enig i, at det skaber forudsætningerne for, at lokale, regionale og nationale myndigheder kan være bedre forberedte på katastrofer ved hjælp af beredskabsplaner og risikovurdering (foretaget af lokale og regionale myndigheder, virksomheder og andre grupper) rettet mod at mindske tab som følge af katastrofer i stedet for at vente på, at en hændelse indtræffer og betale for den efterfølgende; |
| --- | --- |

27.

hilser Kommissionens fokus på modstandsdygtighed velkommen og er enig i, at det skaber forudsætningerne for, at lokale, regionale og nationale myndigheder kan være bedre forberedte på katastrofer ved hjælp af beredskabsplaner og risikovurdering (foretaget af lokale og regionale myndigheder, virksomheder og andre grupper) rettet mod at mindske tab som følge af katastrofer i stedet for at vente på, at en hændelse indtræffer og betale for den efterfølgende;

| 28. | giver tilsagn om at støtte FN's kampagne om modstandsdygtige byer og det dertil knyttede redskab til egenkontrol, der giver lokale myndigheder mulighed for at afprøve deres modstandsdygtighed på 10 afgørende punkter; |
| --- | --- |

28.

giver tilsagn om at støtte FN's kampagne om modstandsdygtige byer og det dertil knyttede redskab til egenkontrol, der giver lokale myndigheder mulighed for at afprøve deres modstandsdygtighed på 10 afgørende punkter;

| 29. | noterer sig UNISDR's Venedigerklæring fra 2012 om opbygning af modstandsdygtighed på lokalt niveau med henblik på beskyttet kulturarv og strategier for tilpasning til klimaændringer og behovet for at gøre sig overvejelser om, hvordan arven kan beskyttes bedre mod katastrofer; |
| --- | --- |

29.

noterer sig UNISDR's Venedigerklæring fra 2012 om opbygning af modstandsdygtighed på lokalt niveau med henblik på beskyttet kulturarv og strategier for tilpasning til klimaændringer og behovet for at gøre sig overvejelser om, hvordan arven kan beskyttes bedre mod katastrofer;

| 30. | er klar over, at katastrofer fortsat vil indtræffe og meget vel kan blive hyppigere i fremtiden. Konsensusrapporterne om klimaændringerne fra FN's klimapanel efterlader ikke meget tvivl om behovet for, at infrastruktur skal planlægges og bygges, så det kan modstå de ændrede klimaforhold. |
| --- | --- |

30.

er klar over, at katastrofer fortsat vil indtræffe og meget vel kan blive hyppigere i fremtiden. Konsensusrapporterne om klimaændringerne fra FN's klimapanel efterlader ikke meget tvivl om behovet for, at infrastruktur skal planlægges og bygges, så det kan modstå de ændrede klimaforhold.

B)   Indsatskoordinering og kommunikation

| 31. | Regionsudvalget bemærker, at mange katastrofer er mærket af dårlig kommunikation og styring. Katastrofestyring er en opgave, der går på tværs af sektorer og involverer en række organisationer. Det er derfor meget glædeligt, at der er i dokumentet om EU's civilbeskyttelsesordning er inkluderet bestemmelser om uddannelsesprogrammer for medlemmer af indsatshold og workshopper, seminarer og pilotprojekter for at uddanne ledere i civilbeskyttelse; |
| --- | --- |

31.

Regionsudvalget bemærker, at mange katastrofer er mærket af dårlig kommunikation og styring. Katastrofestyring er en opgave, der går på tværs af sektorer og involverer en række organisationer. Det er derfor meget glædeligt, at der er i dokumentet om EU's civilbeskyttelsesordning er inkluderet bestemmelser om uddannelsesprogrammer for medlemmer af indsatshold og workshopper, seminarer og pilotprojekter for at uddanne ledere i civilbeskyttelse;

| 32. | opmuntrer lokale og regionale myndigheder til at anerkende den ofte undervurderede rolle, som frivillige og lokalsamfundet kan spille for modstandsdygtigheden efter en katastrofe, og til at udarbejde planer for at udvikle og at udnytte denne ressource. Velinformerede og bevidste borgere er en vigtig komponent, når det gælder om at opbygge modstandsdygtighed. Regionsudvalget fremhæver, at der indgår et vigtigt kønsaspekt i opbygningen af modstandsdygtige samfund; |
| --- | --- |

32.

opmuntrer lokale og regionale myndigheder til at anerkende den ofte undervurderede rolle, som frivillige og lokalsamfundet kan spille for modstandsdygtigheden efter en katastrofe, og til at udarbejde planer for at udvikle og at udnytte denne ressource. Velinformerede og bevidste borgere er en vigtig komponent, når det gælder om at opbygge modstandsdygtighed. Regionsudvalget fremhæver, at der indgår et vigtigt kønsaspekt i opbygningen af modstandsdygtige samfund;

| 33. | anerkender, at lokale og regionale myndigheder har en pligt til at holde deres lokalsamfund orienteret om potentielle og nyopståede risici, og til sammen med de relevante interessenter at planlægge fremadrettet, hvordan disse trusler skal kommunikeres uden at skabe frygt eller jage potentielle erhvervsvirksomheder bort; |
| --- | --- |

33.

anerkender, at lokale og regionale myndigheder har en pligt til at holde deres lokalsamfund orienteret om potentielle og nyopståede risici, og til sammen med de relevante interessenter at planlægge fremadrettet, hvordan disse trusler skal kommunikeres uden at skabe frygt eller jage potentielle erhvervsvirksomheder bort;

| 34. | er bekendt med den stadig større betydning af mobil teknologi, internettet og sociale medier for formidlingen af information om katastrofer og efterlyser flere undersøgelser af bedste praksis for brug af digital kommunikation ved katastrofer. Digital kommunikation anvendes stadigt mere af enkeltpersoner og lokalsamfund til at få nyheder og information og er ofte den første kilde til information. Disse kommunikationskanaler kan også være vigtige kilder til indhentning af information fra ofre og til at koordinere indsatsaktiviteterne; |
| --- | --- |

34.

er bekendt med den stadig større betydning af mobil teknologi, internettet og sociale medier for formidlingen af information om katastrofer og efterlyser flere undersøgelser af bedste praksis for brug af digital kommunikation ved katastrofer. Digital kommunikation anvendes stadigt mere af enkeltpersoner og lokalsamfund til at få nyheder og information og er ofte den første kilde til information. Disse kommunikationskanaler kan også være vigtige kilder til indhentning af information fra ofre og til at koordinere indsatsaktiviteterne;

| 35. | er enig i, at oplysningsaktiviteter er altafgørende for at udbrede budskabet i lokalbefolkningen. Det er vigtigt, at alle grupper i lokalsamfundet inddrages, at gå i gang så tidligt som muligt og at opmuntre lokalsamfundene til at udarbejde selvhjælpsplaner, da det ofte kan tage temmelig lang tid for ekstern hjælp at nå frem; finder det derfor afgørende, at der i uddannelsesinstitutionerne fastlægges specifikke programmer og planer for nødsituationer, så der allerede fra en tidlig alder skabes en bevidsthed og viden om problemet, der øger befolkningens modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

35.

er enig i, at oplysningsaktiviteter er altafgørende for at udbrede budskabet i lokalbefolkningen. Det er vigtigt, at alle grupper i lokalsamfundet inddrages, at gå i gang så tidligt som muligt og at opmuntre lokalsamfundene til at udarbejde selvhjælpsplaner, da det ofte kan tage temmelig lang tid for ekstern hjælp at nå frem; finder det derfor afgørende, at der i uddannelsesinstitutionerne fastlægges specifikke programmer og planer for nødsituationer, så der allerede fra en tidlig alder skabes en bevidsthed og viden om problemet, der øger befolkningens modstandsdygtighed;

| 36. | opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at etablere effektive kommunikationskanaler for at nå ud til de mest udsatte i tide og oprette mekanismer, der får dem bragt i sikkerhed under og efter ekstreme vejrforhold og andre katastrofer. De europæiske samfund bliver ældre, og den bevægelseshæmmede eller handicappede andel af befolkningen er stigende. Når der indtræffer en katastrofe, er de ofte de mest sårbare og dem, der først kommer til skade; |
| --- | --- |

36.

opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at etablere effektive kommunikationskanaler for at nå ud til de mest udsatte i tide og oprette mekanismer, der får dem bragt i sikkerhed under og efter ekstreme vejrforhold og andre katastrofer. De europæiske samfund bliver ældre, og den bevægelseshæmmede eller handicappede andel af befolkningen er stigende. Når der indtræffer en katastrofe, er de ofte de mest sårbare og dem, der først kommer til skade;

| 37. | henstiller, at der investeres i katastrofekurser og -øvelser (praktisk træning), da disse aktiviteter redder liv og begrænser ødelæggelserne. Målrettede kurser for de ansvarlige for borgernes sikkerhed, bl.a. lokale ledere, socialarbejdere, læger og sygeplejersker, samt for redningstjenester og brandvæsen kan reducere antallet af dødsfald under og efter en krise. |
| --- | --- |

37.

henstiller, at der investeres i katastrofekurser og -øvelser (praktisk træning), da disse aktiviteter redder liv og begrænser ødelæggelserne. Målrettede kurser for de ansvarlige for borgernes sikkerhed, bl.a. lokale ledere, socialarbejdere, læger og sygeplejersker, samt for redningstjenester og brandvæsen kan reducere antallet af dødsfald under og efter en krise.

C)   Genopretning

| 38. | Regionsudvalget erkender, at genopretning efter en katastrofe kan tage mange år, og at forsikring spiller en vigtig rolle for at sikre en effektiv og tidsmæssigt acceptabel genopretning. Det understreger den konstruktive rolle, som offentlig-private partnerskaber kan spille, og ser gerne, at de fremmes. Private forsikringer kan være en faktor i holdbare offentlige budgetter og kan spille en positiv rolle i katastroferisikostyringen. De medvirker til at begrænse de økonomiske følgevirkninger og fremmer genopretningen. Rigtigt udformede forsikringer kan desuden modvirke risikoadfærd og øge risikoerkendelsen. Offentlig-private partnerskaber bør have klart definerede virkeområder og aftalte mål; |
| --- | --- |

38.

Regionsudvalget erkender, at genopretning efter en katastrofe kan tage mange år, og at forsikring spiller en vigtig rolle for at sikre en effektiv og tidsmæssigt acceptabel genopretning. Det understreger den konstruktive rolle, som offentlig-private partnerskaber kan spille, og ser gerne, at de fremmes. Private forsikringer kan være en faktor i holdbare offentlige budgetter og kan spille en positiv rolle i katastroferisikostyringen. De medvirker til at begrænse de økonomiske følgevirkninger og fremmer genopretningen. Rigtigt udformede forsikringer kan desuden modvirke risikoadfærd og øge risikoerkendelsen. Offentlig-private partnerskaber bør have klart definerede virkeområder og aftalte mål;

| 39. | er bekymret for, at forsikringer som følge af de øgede risici ikke vil kunne tegnes eller bliver for dyre i visse områder. Dette kan øge sårbarheden yderligere og forværre samfundets eksponering og potentielt påføre det offentlige meget store økonomiske tab; |
| --- | --- |

39.

er bekymret for, at forsikringer som følge af de øgede risici ikke vil kunne tegnes eller bliver for dyre i visse områder. Dette kan øge sårbarheden yderligere og forværre samfundets eksponering og potentielt påføre det offentlige meget store økonomiske tab;

| 40. | ser genopretning som en mulighed for at indlægge fremtidig modstandsdygtighed i genopbygningen af boliger og infrastruktur, navnlig i områder, som i perioder er udsatte for naturkatastrofer (f.eks. byer og landsbyer i flodområder). Der er brug for en indsats på medlemsstatsniveau for at sikre, at der er disponible midler, eventuelt via partnerskaber, til ikke kun genopretningsarbejde, men også til beskyttelsesforanstaltninger mod fremtidige katastrofer; |
| --- | --- |

40.

ser genopretning som en mulighed for at indlægge fremtidig modstandsdygtighed i genopbygningen af boliger og infrastruktur, navnlig i områder, som i perioder er udsatte for naturkatastrofer (f.eks. byer og landsbyer i flodområder). Der er brug for en indsats på medlemsstatsniveau for at sikre, at der er disponible midler, eventuelt via partnerskaber, til ikke kun genopretningsarbejde, men også til beskyttelsesforanstaltninger mod fremtidige katastrofer;

| 41. | bemærker, at lokale og regionale myndigheder har en rolle i genopretningen bestående i at styre forventninger, skuffelser og sundhedsspørgsmål hos dem, der er blevet ramt eller har mistet deres hjem som følge af katastrofen, og at dette forudsætter løbende tilførsel af ressourcer. |
| --- | --- |

41.

bemærker, at lokale og regionale myndigheder har en rolle i genopretningen bestående i at styre forventninger, skuffelser og sundhedsspørgsmål hos dem, der er blevet ramt eller har mistet deres hjem som følge af katastrofen, og at dette forudsætter løbende tilførsel af ressourcer.

Den internationale dagsorden

| 42. | Regionsudvalget opfordrer indtrængende Kommissionen til, at opbygning af modstandsdygtighed gøres til et fast forankret element i de humanitære politikker og udviklingspolitikken; |
| --- | --- |

42.

Regionsudvalget opfordrer indtrængende Kommissionen til, at opbygning af modstandsdygtighed gøres til et fast forankret element i de humanitære politikker og udviklingspolitikken;

| 43. | henstiller, at forbindelsen mellem risiko, modstandsdygtighed og menneskers mobilitet tages tilstrækkeligt i betragtning i Hyogohandlingsplanen, idet det bemærker, at katastrofer ofte skaber befolkningsstrømme, hvilket kan negative systemiske følgevirkninger for hjem- og bestemmelsessamfundene; |
| --- | --- |

43.

henstiller, at forbindelsen mellem risiko, modstandsdygtighed og menneskers mobilitet tages tilstrækkeligt i betragtning i Hyogohandlingsplanen, idet det bemærker, at katastrofer ofte skaber befolkningsstrømme, hvilket kan negative systemiske følgevirkninger for hjem- og bestemmelsessamfundene;

| 44. | erkender, at rammerne for den fysiske planlægning er knap så udbyggede i udviklingslande, og at udviklingspresset fra de økonomiske drivkræfter er stort. Myndigheder på alle niveauer er nødt til at erkende, at udvikling kan forøge katastroferisici, og de må acceptere, at disse risici bliver større, i takt med at de åbner mulighed for udvikling. |
| --- | --- |

44.

erkender, at rammerne for den fysiske planlægning er knap så udbyggede i udviklingslande, og at udviklingspresset fra de økonomiske drivkræfter er stort. Myndigheder på alle niveauer er nødt til at erkende, at udvikling kan forøge katastroferisici, og de må acceptere, at disse risici bliver større, i takt med at de åbner mulighed for udvikling.

Nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet

| 45. | Regionsudvalget hilser overholdelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet velkommen. Civilbeskyttelse er et område, hvor EU's foranstaltninger er rettet mod at støtte, koordinere og supplere medlemsstaternes indsats. Forholdsmæssigheden slås tillige fast af den ikke-bindende karakter af meddelelsen og de principper, Kommissionen formulerer deri. |
| --- | --- |

45.

Regionsudvalget hilser overholdelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet velkommen. Civilbeskyttelse er et område, hvor EU's foranstaltninger er rettet mod at støtte, koordinere og supplere medlemsstaternes indsats. Forholdsmæssigheden slås tillige fast af den ikke-bindende karakter af meddelelsen og de principper, Kommissionen formulerer deri.

Bruxelles, den 26. juni 2014

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/66

---

Regionsudvalgets udtalelse — Genressourcer i landbruget — Fra bevarelse til bæredygtig udnyttelse

2014/C 271/13

| Ordfører: | Giuseppe Varacalli, borgmester i Gerace (IT/PSE) |
| --- | --- |
| Basisdokument: | Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om Genressourcer i landbruget — Fra bevarelse til bæredygtig udnyttelse — COM(2013) 838 final |

Ordfører:

Giuseppe Varacalli, borgmester i Gerace (IT/PSE)

Basisdokument:

Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om Genressourcer i landbruget — Fra bevarelse til bæredygtig udnyttelse — COM(2013) 838 final

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

| 1. | Regionsudvalget konstaterer, at den europæiske strategi for bevarelse og bæredygtig udnyttelse af genressourcer i landbruget, der er omhandlet i Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, udspringer af de forpligtelser, som Den Europæiske Union har indgået for at standse det gradvise tab af biodiversitet i EU inden udgangen af 2020; |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget konstaterer, at den europæiske strategi for bevarelse og bæredygtig udnyttelse af genressourcer i landbruget, der er omhandlet i Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, udspringer af de forpligtelser, som Den Europæiske Union har indgået for at standse det gradvise tab af biodiversitet i EU inden udgangen af 2020;

| 2. | bemærker, at denne strategi først og fremmest har sin oprindelse i biodiversitetskonventionen vedtaget i Rio de Janeiro i 1992, der siden er blevet efterfulgt af vigtige internationale aftaler såsom Cartagenaprotokollen (2000), den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og landbrug under FAO (2004) og senest Nagoyaprotokollen om adgang til genetiske ressourcer samt fordeling af fordelene ved deres udnyttelse (2010); |
| --- | --- |

2.

bemærker, at denne strategi først og fremmest har sin oprindelse i biodiversitetskonventionen vedtaget i Rio de Janeiro i 1992, der siden er blevet efterfulgt af vigtige internationale aftaler såsom Cartagenaprotokollen (2000), den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og landbrug under FAO (2004) og senest Nagoyaprotokollen om adgang til genetiske ressourcer samt fordeling af fordelene ved deres udnyttelse (2010);

| 3. | mener, at EU's indsats fordeler sig på to store grundlæggende politikområder: dels politikken for udvikling af landdistrikterne med dens brede vifte af landbrugsmiljøforanstaltninger og de mange aktiviteter inden for det europæiske partnerskab, dels forsknings- og innovationspolitikken under Horisont 2020-rammeprogrammet, der sigter mod at opbygge en mere præcis og detaljeret videnbase om genetisk mangfoldighed i landbruget. Denne indsats bør ligeledes baseres på lovgivningen om animalske og vegetabilske produkter samt på selve landbrugspolitikken for at sikre diversiteten i den genetiske arv, som udnyttes af samtlige landbrugere; |
| --- | --- |

3.

mener, at EU's indsats fordeler sig på to store grundlæggende politikområder: dels politikken for udvikling af landdistrikterne med dens brede vifte af landbrugsmiljøforanstaltninger og de mange aktiviteter inden for det europæiske partnerskab, dels forsknings- og innovationspolitikken under Horisont 2020-rammeprogrammet, der sigter mod at opbygge en mere præcis og detaljeret videnbase om genetisk mangfoldighed i landbruget. Denne indsats bør ligeledes baseres på lovgivningen om animalske og vegetabilske produkter samt på selve landbrugspolitikken for at sikre diversiteten i den genetiske arv, som udnyttes af samtlige landbrugere;

| 4. | mener, at den gradvise tilbagegang i biodiversiteten, som har forskellige og samvirkende årsager, i ganske særlig grad berører lokalsamfundene og de institutioner, der repræsenterer dem, fordi tabet af biodiversitet har direkte indvirkning på deres territorium; |
| --- | --- |

4.

mener, at den gradvise tilbagegang i biodiversiteten, som har forskellige og samvirkende årsager, i ganske særlig grad berører lokalsamfundene og de institutioner, der repræsenterer dem, fordi tabet af biodiversitet har direkte indvirkning på deres territorium;

| 5. | minder om, at de regionale og lokale myndigheder faktisk udøver betydelige forvaltningsbeføjelser vedrørende biodiversitet på deres område. Det gælder for eksempel hele sagsområdet for udstedelse af tilladelser til udnyttelse af naturressourcer og disse myndigheders institutionelle beføjelser, når det gælder forvaltningen af Natura 2000-områder, som er et af fundamenterne i Den Europæiske Unions indsats på biodiversitetsområdet, eller deres deltagelse i medfinansieringen af programmerne for landdistriktsudvikling og det grænseoverskridende samarbejde, som skal intensiveres for at styrke forvaltningen og informationsudvekslingen, idet mange genressourcer kan udnyttes i fællesskab i grænseområder; |
| --- | --- |

5.

minder om, at de regionale og lokale myndigheder faktisk udøver betydelige forvaltningsbeføjelser vedrørende biodiversitet på deres område. Det gælder for eksempel hele sagsområdet for udstedelse af tilladelser til udnyttelse af naturressourcer og disse myndigheders institutionelle beføjelser, når det gælder forvaltningen af Natura 2000-områder, som er et af fundamenterne i Den Europæiske Unions indsats på biodiversitetsområdet, eller deres deltagelse i medfinansieringen af programmerne for landdistriktsudvikling og det grænseoverskridende samarbejde, som skal intensiveres for at styrke forvaltningen og informationsudvekslingen, idet mange genressourcer kan udnyttes i fællesskab i grænseområder;

| 6. | mener derfor, at der i stigende omfang bør tages konkrete skridt til en systematisk inddragelse på det institutionelle plan af de regionale og lokale myndigheder i programmerne for bevarelse og bæredygtig udnyttelse af genressourcerne i landbruget, hvilket med fordel kunne ledsages af effektive juridiske instrumenter samt tilstrækkelige finansielle midler, således at indsatsen på området bliver effektiv; |
| --- | --- |

6.

mener derfor, at der i stigende omfang bør tages konkrete skridt til en systematisk inddragelse på det institutionelle plan af de regionale og lokale myndigheder i programmerne for bevarelse og bæredygtig udnyttelse af genressourcerne i landbruget, hvilket med fordel kunne ledsages af effektive juridiske instrumenter samt tilstrækkelige finansielle midler, således at indsatsen på området bliver effektiv;

| 7. | bemærker angående de finansielle midler og medhenvisning til, at Kommissionen i rapportens konklusion (punkt 9) bebuder, at der »frem mod 2020 [vil] være flere finansielle midler til rådighed for de genetiske ressourcer og flere finansieringsmuligheder under landdistriktsudviklingspolitikken og Horisont 2020 samt under andre EU-politikker«, at det bør kunne verificeres objektivt, at der rent faktisk stilles flere midler til rådighed så hurtigt som muligt. Her bør der også tages behørigt hensyn til, at de fleste EU-bevillinger til bevarelse af den genetiske diversitet i landbruget vil gå til forskningsområdet; |
| --- | --- |

7.

bemærker angående de finansielle midler og medhenvisning til, at Kommissionen i rapportens konklusion (punkt 9) bebuder, at der »frem mod 2020 [vil] være flere finansielle midler til rådighed for de genetiske ressourcer og flere finansieringsmuligheder under landdistriktsudviklingspolitikken og Horisont 2020 samt under andre EU-politikker«, at det bør kunne verificeres objektivt, at der rent faktisk stilles flere midler til rådighed så hurtigt som muligt. Her bør der også tages behørigt hensyn til, at de fleste EU-bevillinger til bevarelse af den genetiske diversitet i landbruget vil gå til forskningsområdet;

| 8. | understreger med hensyn til de foranstaltninger, der bebudes i rapporten, den store betydning af de retlige og institutionelle rammer, som området genressourcer kommer til at indgå i, og som i EU-sammenhæng ud over førnævnte politikområder, landdistriktsudviklingspolitikken og rammeprogrammet for forskning og innovation, hovedsageligt vil være lovgivningen om animalske og vegetabilske produkter og landbrugspolitikken generelt; |
| --- | --- |

8.

understreger med hensyn til de foranstaltninger, der bebudes i rapporten, den store betydning af de retlige og institutionelle rammer, som området genressourcer kommer til at indgå i, og som i EU-sammenhæng ud over førnævnte politikområder, landdistriktsudviklingspolitikken og rammeprogrammet for forskning og innovation, hovedsageligt vil være lovgivningen om animalske og vegetabilske produkter og landbrugspolitikken generelt;

| 9. | henviser i forbindelse med landdistriktsudviklingspolitikken til Regionsudvalgets overvejelser i den nylige udtalelse om »Bæredygtig udvikling af landdistrikterne« af 9. oktober 2013, især med hensyn til landdistrikternes store potentiale blandt andet i form af biodiversitet; |
| --- | --- |

9.

henviser i forbindelse med landdistriktsudviklingspolitikken til Regionsudvalgets overvejelser i den nylige udtalelse om »Bæredygtig udvikling af landdistrikterne« af 9. oktober 2013, især med hensyn til landdistrikternes store potentiale blandt andet i form af biodiversitet;

| 10. | understreger, at initiativerne på dette område som før nævnt indgår i en specifik international kontekst, hvori den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og jordbrug under FAO er centralt placeret. EU har formelt tilsluttet sig denne traktat, der danner rammen om koordination og fremme af initiativer vedrørende forvaltning af plantegenetiske ressourcer, og som juridisk forpligter parterne til bevarelse af den genetiske diversitet; |
| --- | --- |

10.

understreger, at initiativerne på dette område som før nævnt indgår i en specifik international kontekst, hvori den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og jordbrug under FAO er centralt placeret. EU har formelt tilsluttet sig denne traktat, der danner rammen om koordination og fremme af initiativer vedrørende forvaltning af plantegenetiske ressourcer, og som juridisk forpligter parterne til bevarelse af den genetiske diversitet;

| 11. | påpeger, at Den Europæiske Union gennem tiden har beskæftiget sig meget med problemet med bevarelse af den genetiske diversitet i landbruget, senest i 2010 med EU's stats- og regeringschefers beslutning om at standse tabet af biodiversitet i EU inden udgangen af 2020. Denne beslutning blev fulgt op af en række forpligtelser, som efterfølgende blev omsat i EU's biodiversitetsstrategi vedtaget i 2011. Regionsudvalget påpeger dog, at denne tilgang endnu ikke har båret frugt; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at Den Europæiske Union gennem tiden har beskæftiget sig meget med problemet med bevarelse af den genetiske diversitet i landbruget, senest i 2010 med EU's stats- og regeringschefers beslutning om at standse tabet af biodiversitet i EU inden udgangen af 2020. Denne beslutning blev fulgt op af en række forpligtelser, som efterfølgende blev omsat i EU's biodiversitetsstrategi vedtaget i 2011. Regionsudvalget påpeger dog, at denne tilgang endnu ikke har båret frugt;

| 12. | er bekymret over, at de forskellige EU-programmer, der har udviklet sig gennem tiden, ikke har kunnet forhindre et vedvarende »... tab af biodiversitet i landbruget...«, hvilket også erkendes i rapporten. Derfor kan man kun støtte Kommissionens beslutning om, at bevarelsesstrategien bør være et vigtigt element i foranstaltningerne vedrørende bevarelse og bæredygtig udnyttelse af genressourcer; |
| --- | --- |

12.

er bekymret over, at de forskellige EU-programmer, der har udviklet sig gennem tiden, ikke har kunnet forhindre et vedvarende »... tab af biodiversitet i landbruget...«, hvilket også erkendes i rapporten. Derfor kan man kun støtte Kommissionens beslutning om, at bevarelsesstrategien bør være et vigtigt element i foranstaltningerne vedrørende bevarelse og bæredygtig udnyttelse af genressourcer;

| 13. | mener dog, at denne fremgangsmåde, som bør videreudvikles og diversificeres, ikke har givet tilfredsstillende resultater mht. udnyttelse af disse ressourcer. Tværtimod kan det objektivt fastslås, at slutbrugerne ikke er blevet tilstrækkelig inddraget, og derfor må der gøres en indsats for at overvinde den kløft, der er mellem forskningsresultaterne og en effektiv bæredygtig udnyttelse af genressourcerne; |
| --- | --- |

13.

mener dog, at denne fremgangsmåde, som bør videreudvikles og diversificeres, ikke har givet tilfredsstillende resultater mht. udnyttelse af disse ressourcer. Tværtimod kan det objektivt fastslås, at slutbrugerne ikke er blevet tilstrækkelig inddraget, og derfor må der gøres en indsats for at overvinde den kløft, der er mellem forskningsresultaterne og en effektiv bæredygtig udnyttelse af genressourcerne;

| 14. | glæder sig over, at rapporten — som lægger særligt stor vægt på dette spørgsmål — fokuserer på behovet for en radikal ændring af forholdet mellem forskning og anvendelse, idet den peger på, at forskningsaktiviteterne bør »afspejle« landbrugernes konkrete behov, da det nødvendigvis er dem, som i praksis skal bruge de løsninger, forskningen finder frem til, og tillige garantere borgernes fødevaresikkerhed og produktionen af aktive stoffer til brug for den farmaceutiske og kemiske industri; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over, at rapporten — som lægger særligt stor vægt på dette spørgsmål — fokuserer på behovet for en radikal ændring af forholdet mellem forskning og anvendelse, idet den peger på, at forskningsaktiviteterne bør »afspejle« landbrugernes konkrete behov, da det nødvendigvis er dem, som i praksis skal bruge de løsninger, forskningen finder frem til, og tillige garantere borgernes fødevaresikkerhed og produktionen af aktive stoffer til brug for den farmaceutiske og kemiske industri;

| 15. | understreger, at der ved udgangen af 2013 blev nedsat en fokusgruppe om genressourcer; Desværre er resultaterne af denne fokusgruppes arbejde kun tilgængelige på engelsk, hvilket lægger begrænsninger på formidlingen af denne information til slutbrugerne. Det vil derfor være særligt vigtigt, at Kommissionen mobiliserer midler til at formidle operativ information til en bredere offentlighed; |
| --- | --- |

15.

understreger, at der ved udgangen af 2013 blev nedsat en fokusgruppe om genressourcer; Desværre er resultaterne af denne fokusgruppes arbejde kun tilgængelige på engelsk, hvilket lægger begrænsninger på formidlingen af denne information til slutbrugerne. Det vil derfor være særligt vigtigt, at Kommissionen mobiliserer midler til at formidle operativ information til en bredere offentlighed;

| 16. | bifalder desuden Kommissionens vægt på en tilgang med flerniveaustyring, der er nødvendig for en omfattende helhedsorienteret politik, som kan sikre den nødvendige balance mellem politikken for forskning og innovation og politikken for udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

16.

bifalder desuden Kommissionens vægt på en tilgang med flerniveaustyring, der er nødvendig for en omfattende helhedsorienteret politik, som kan sikre den nødvendige balance mellem politikken for forskning og innovation og politikken for udvikling af landdistrikterne;

| 17. | anser det endvidere for nødvendigt — som det i øvrigt også understreges i rapporten — at der bliver bedre adgang til den brede vifte af eksisterende databaser og samlinger, så de kan udnyttes bedre, for der er ingen tvivl om, at det ringe kendskab til dem ofte begrænser deres potentielle udnyttelse; |
| --- | --- |

17.

anser det endvidere for nødvendigt — som det i øvrigt også understreges i rapporten — at der bliver bedre adgang til den brede vifte af eksisterende databaser og samlinger, så de kan udnyttes bedre, for der er ingen tvivl om, at det ringe kendskab til dem ofte begrænser deres potentielle udnyttelse;

| 18. | anser det endvidere for nødvendigt, at bevarelsen ledsages af en systematisk integreret tilgang med mulighed for stabile samarbejdsrelationer mellem de forskellige aktører, som på hver deres plan deltager i processen, idet der på bedriftsniveau nødvendigvis må tages udgangspunkt i de traditionelle og lokale racer og afgrøder. I den forbindelse bør der tilskyndes til udbredt udnyttelse af traditionelle og lokale racer og afgrøder gennem et sæt samordnede foranstaltninger med henblik på genoprettelse og forøgelse af biodiversiteten i landbrugsbedrifterne; |
| --- | --- |

18.

anser det endvidere for nødvendigt, at bevarelsen ledsages af en systematisk integreret tilgang med mulighed for stabile samarbejdsrelationer mellem de forskellige aktører, som på hver deres plan deltager i processen, idet der på bedriftsniveau nødvendigvis må tages udgangspunkt i de traditionelle og lokale racer og afgrøder. I den forbindelse bør der tilskyndes til udbredt udnyttelse af traditionelle og lokale racer og afgrøder gennem et sæt samordnede foranstaltninger med henblik på genoprettelse og forøgelse af biodiversiteten i landbrugsbedrifterne;

| 19. | ser således positivt på, at rapporten bebuder etableringen af »... EU-netværk for at forøge værdien af dette materiale...«, der skal fungere som en integrerende mekanisme, hvor der bør være mulighed for reel bottom-up deltagelse, også på det regionale og lokale myndighedsniveau; |
| --- | --- |

19.

ser således positivt på, at rapporten bebuder etableringen af »... EU-netværk for at forøge værdien af dette materiale...«, der skal fungere som en integrerende mekanisme, hvor der bør være mulighed for reel bottom-up deltagelse, også på det regionale og lokale myndighedsniveau;

| 20. | er enigt i, at der er behov for et stærkt engagement fra de regionale og lokale myndigheders side, og rapporten opfordrer da også blandt andet politikere og myndigheder til at »... udvikle de institutionelle og retlige rammer på en måde, der er forenelig med bevarelse og bæredygtig udnyttelse...«, for at opnå det ønskede resultat; |
| --- | --- |

20.

er enigt i, at der er behov for et stærkt engagement fra de regionale og lokale myndigheders side, og rapporten opfordrer da også blandt andet politikere og myndigheder til at »... udvikle de institutionelle og retlige rammer på en måde, der er forenelig med bevarelse og bæredygtig udnyttelse...«, for at opnå det ønskede resultat;

| 21. | anser det for nyttigt, at Kommissionen endvidere bebuder en »... større revision af lovgivningen...« med det konkrete mål at styrke mekanismerne for bevarelse af ressourcerne — ikke mindst i samarbejde med de forskellige berørte sektorer — og i den forbindelse skabe lettere markedsadgang for traditionelle sorter samt fremme en reel udnyttelse i landbruget af genetisk materiale, som ad naturlig vej er blevet mere diversificeret, end det er tilfældet for øjeblikket, hvilket forslaget til forordning burde tage meget mere højde for; |
| --- | --- |

21.

anser det for nyttigt, at Kommissionen endvidere bebuder en »... større revision af lovgivningen...« med det konkrete mål at styrke mekanismerne for bevarelse af ressourcerne — ikke mindst i samarbejde med de forskellige berørte sektorer — og i den forbindelse skabe lettere markedsadgang for traditionelle sorter samt fremme en reel udnyttelse i landbruget af genetisk materiale, som ad naturlig vej er blevet mere diversificeret, end det er tilfældet for øjeblikket, hvilket forslaget til forordning burde tage meget mere højde for;

| 22. | støtter princippet om en integreret beslutningsproces, idet det håber, at de regionale og lokale myndigheder kan spille en fremtrædende rolle i beskyttelsen af de utallige særlige karakteristika, som kendetegner de forskellige egne, og de egnstypiske og bevarelsesværdige planters og dyrs genetiske specificitet og således yde deres supplerende bidrag til indsatsen fra de direkte berørte hovedaktører (forskere, avlere, landbrugere, forbrugere), hvis roller er passende specificeret i rapporten; |
| --- | --- |

22.

støtter princippet om en integreret beslutningsproces, idet det håber, at de regionale og lokale myndigheder kan spille en fremtrædende rolle i beskyttelsen af de utallige særlige karakteristika, som kendetegner de forskellige egne, og de egnstypiske og bevarelsesværdige planters og dyrs genetiske specificitet og således yde deres supplerende bidrag til indsatsen fra de direkte berørte hovedaktører (forskere, avlere, landbrugere, forbrugere), hvis roller er passende specificeret i rapporten;

| 23. | anser det for nødvendigt at bevidstgøre samfundet om værdien af genressourcerne og vigtigheden af at bevare, studere og udnytte dem bæredygtigt og samtidigt udvikle uddannelsesprogrammer for eksperter og landmænd samt mekanismer for koordinering, opfølgning og evaluering vedrørende beskyttelsen af biodiversiteten i landbruget; |
| --- | --- |

23.

anser det for nødvendigt at bevidstgøre samfundet om værdien af genressourcerne og vigtigheden af at bevare, studere og udnytte dem bæredygtigt og samtidigt udvikle uddannelsesprogrammer for eksperter og landmænd samt mekanismer for koordinering, opfølgning og evaluering vedrørende beskyttelsen af biodiversiteten i landbruget;

| 24. | ser derfor særligt positivt på den store vægt, der lægges på mekanismerne i det europæiske innovationspartnerskab »Landbrugets produktivitet og bæredygtighed« (med tilhørende inddragelse af Udvalget for Genressourcer, der blev nedsat i medfør af Rådets forordning nr. 870/2004) som et middel til konkret at styrke forbindelsen mellem forskningsindsatsen og de forskellige former for udnyttelse af ressourcerne, blandt andet med det erklærede mål at tilpasse den til situationen og de lokale behov; |
| --- | --- |

24.

ser derfor særligt positivt på den store vægt, der lægges på mekanismerne i det europæiske innovationspartnerskab »Landbrugets produktivitet og bæredygtighed« (med tilhørende inddragelse af Udvalget for Genressourcer, der blev nedsat i medfør af Rådets forordning nr. 870/2004) som et middel til konkret at styrke forbindelsen mellem forskningsindsatsen og de forskellige former for udnyttelse af ressourcerne, blandt andet med det erklærede mål at tilpasse den til situationen og de lokale behov;

| 25. | foreslår endvidere med henblik på effektiv udveksling af viden mellem alle berørte parter også at tilskynde til såkaldt »co-working« internt i de enkelte lokalområder og mellem forskellige lokalområder, da det er en fremgangsmåde, der giver mulighed for at lære af hinandens erfaringer på en naturlig måde; |
| --- | --- |

25.

foreslår endvidere med henblik på effektiv udveksling af viden mellem alle berørte parter også at tilskynde til såkaldt »co-working« internt i de enkelte lokalområder og mellem forskellige lokalområder, da det er en fremgangsmåde, der giver mulighed for at lære af hinandens erfaringer på en naturlig måde;

| 26. | foreslår, at der indføres et logo, udviklet og finansieret af Kommissionen, for produkter fremstillet ud fra genetiske ressourcer, som er truede og/eller blevet bevaret og udviklet. Kravene til dette logo bør fastlægges på en sådan måde, at logoet tilskynder og styrker producenterne og andre lokale/regionale aktører; |
| --- | --- |

26.

foreslår, at der indføres et logo, udviklet og finansieret af Kommissionen, for produkter fremstillet ud fra genetiske ressourcer, som er truede og/eller blevet bevaret og udviklet. Kravene til dette logo bør fastlægges på en sådan måde, at logoet tilskynder og styrker producenterne og andre lokale/regionale aktører;

| 27. | undrer sig — ligesom det tydeligvis også er tilfældet med rapporten — over, at den omfattende forskningsindsats gennem tiden ikke har haft nogen effekt på landbrugerne/brugerne. Det skal i den forbindelse understreges, at rapporten fra gruppen af uvildige eksperter om fællesskabsprogrammet for bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget, der blev indført med Rådets forordning nr. 870/2004, påpeger, at det hovedsageligt har været forskningsinstitutter, som har nydt godt af programmet. Derfor må det nye program i højere grad tilskynde slutbrugerne til at deltage først og fremmest for at realisere programmets mål og i særdeleshed målet om konkret og effektiv anvendelse i marken af programmets resultater, bl.a. ved hjælp af tilstrækkeligt interessante indkaldelser af forslag; |
| --- | --- |

27.

undrer sig — ligesom det tydeligvis også er tilfældet med rapporten — over, at den omfattende forskningsindsats gennem tiden ikke har haft nogen effekt på landbrugerne/brugerne. Det skal i den forbindelse understreges, at rapporten fra gruppen af uvildige eksperter om fællesskabsprogrammet for bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget, der blev indført med Rådets forordning nr. 870/2004, påpeger, at det hovedsageligt har været forskningsinstitutter, som har nydt godt af programmet. Derfor må det nye program i højere grad tilskynde slutbrugerne til at deltage først og fremmest for at realisere programmets mål og i særdeleshed målet om konkret og effektiv anvendelse i marken af programmets resultater, bl.a. ved hjælp af tilstrækkeligt interessante indkaldelser af forslag;

| 28. | noterer, at forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om produktion og markedsføring af planteformeringsmateriale (COM(2013) 262 final), som er nært knyttet til den problematik, der behandles i nærværende udtalelse, blev forkastet af Europa-Parlamentet den 11. marts 2014; |
| --- | --- |

28.

noterer, at forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om produktion og markedsføring af planteformeringsmateriale (COM(2013) 262 final), som er nært knyttet til den problematik, der behandles i nærværende udtalelse, blev forkastet af Europa-Parlamentet den 11. marts 2014;

| 29. | vil derfor nøje følge den videre udvikling i denne sag og have som meget vigtig prioritet, at forslaget til forordning tages op til revision, idet det vedrørende indholdet af førnævnte forslag foreløbigt bemærker, at der er et klart og stort behov for at støtte små og mellemstore producenter og brugere af gamle, sjældne, traditionelle sorter og såkaldte »nichesorter«. Disse sorter udgør en vigtig del af de dyrkede plantearters genetiske diversitet, men producenterne tilgodeses ikke tilstrækkeligt i de byrdefulde godkendelsesprocedurer, og udnyttelsen af sorterne under egnede lokale forhold nyder ikke tilstrækkelig opbakning. De regionale og lokale myndigheder har en objektiv og direkte interesse i, at disse producenter — som er bedst i stand til at sikre biodiversitet, og hvis produktion er begrænset til små arealer — ikke støder ind i alt for store driftsmæssige vanskeligheder; |
| --- | --- |

29.

vil derfor nøje følge den videre udvikling i denne sag og have som meget vigtig prioritet, at forslaget til forordning tages op til revision, idet det vedrørende indholdet af førnævnte forslag foreløbigt bemærker, at der er et klart og stort behov for at støtte små og mellemstore producenter og brugere af gamle, sjældne, traditionelle sorter og såkaldte »nichesorter«. Disse sorter udgør en vigtig del af de dyrkede plantearters genetiske diversitet, men producenterne tilgodeses ikke tilstrækkeligt i de byrdefulde godkendelsesprocedurer, og udnyttelsen af sorterne under egnede lokale forhold nyder ikke tilstrækkelig opbakning. De regionale og lokale myndigheder har en objektiv og direkte interesse i, at disse producenter — som er bedst i stand til at sikre biodiversitet, og hvis produktion er begrænset til små arealer — ikke støder ind i alt for store driftsmæssige vanskeligheder;

| 30. | henstiller, at Europa-Parlamentets og Rådets nye forordning om produktion og markedsføring af planteformeringsmateriale tillader certificering af frø af økologisk oprindelse efter kriterier tilpasset økologisk produktion, således at planter, der er tilpasset miljøet, og sorter og bestande kan udvikles; |
| --- | --- |

30.

henstiller, at Europa-Parlamentets og Rådets nye forordning om produktion og markedsføring af planteformeringsmateriale tillader certificering af frø af økologisk oprindelse efter kriterier tilpasset økologisk produktion, således at planter, der er tilpasset miljøet, og sorter og bestande kan udvikles;

| 31. | mener endvidere som anført i tidligere vedtagne udtalelser, at det i forbindelse med genressourcer er særligt vigtigt, at Regionsudvalget klart definerer sin holdning vedrørende tilladelse til og indførsel af GMO’er, som bør være undtagelser, navnlig hvad angår foreneligheden med strategien for bevarelse af genressourcerne; |
| --- | --- |

31.

mener endvidere som anført i tidligere vedtagne udtalelser, at det i forbindelse med genressourcer er særligt vigtigt, at Regionsudvalget klart definerer sin holdning vedrørende tilladelse til og indførsel af GMO’er, som bør være undtagelser, navnlig hvad angår foreneligheden med strategien for bevarelse af genressourcerne;

| 32. | lægger i denne forbindelse særlig vægt på nødvendigheden af en nøje overholdelse af forsigtighedsprincippet i forbindelse med tilladelse til og indførsel af genetisk modificerede organismer, hvilket indebærer, at der på alle myndighedsniveauer må træffes konkrete foranstaltninger vedrørende sameksistens for at sikre passende beskyttelse af alle landbrugsområder, især de miljømæssigt sårbare områder. Især bør der kræves en præcis vurdering af risiciene for biodiversiteten. |
| --- | --- |

32.

lægger i denne forbindelse særlig vægt på nødvendigheden af en nøje overholdelse af forsigtighedsprincippet i forbindelse med tilladelse til og indførsel af genetisk modificerede organismer, hvilket indebærer, at der på alle myndighedsniveauer må træffes konkrete foranstaltninger vedrørende sameksistens for at sikre passende beskyttelse af alle landbrugsområder, især de miljømæssigt sårbare områder. Især bør der kræves en præcis vurdering af risiciene for biodiversiteten.

Bruxelles, den 26. juni 2014

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

III Forberedende retsakter

REGIONSUDVALGET

107. plenarforsamling den 25.—26. juni 2014

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/70

---

Regionsudvalgets udtalelse — Arbejdskraftmobilitet og styrkelse af Eures

2014/C 271/14

| Ordfører | Jose Ramón Bauza Diaz (ES/PPE), Leder af Balearernes regionalregering |
| --- | --- |
| Basisdokument | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et europæisk arbejdsformidlingsnet, arbejdstageres adgang til mobilitetstjenester og øget integrering af arbejdsmarkederne
  COM(2014) 6 final |

Ordfører

Jose Ramón Bauza Diaz (ES/PPE), Leder af Balearernes regionalregering

Basisdokument

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et europæisk arbejdsformidlingsnet, arbejdstageres adgang til mobilitetstjenester og øget integrering af arbejdsmarkederne

COM(2014) 6 final

I.   POLITISKE ANBEFALINGER

Generelle bemærkninger

| 1. | Regionsudvalget understreger den vigtige rolle, som de mindste administrative enheder i de statslige strukturer spiller eller bør spille for arbejdsmarkederne i praksis. Udvalget henleder i den forbindelse opmærksomheden på sin udtalelse »De regionale og lokale myndigheders rolle i forbindelse med fremme af vækst og jobskabelse« (2013/C 62/14), som fastsætter, at de lokale og regionale myndigheder ofte i vid udstrækning er ansvarlige for gennemførelsen af bl.a. beskæftigelsespolitikkerne; |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget understreger den vigtige rolle, som de mindste administrative enheder i de statslige strukturer spiller eller bør spille for arbejdsmarkederne i praksis. Udvalget henleder i den forbindelse opmærksomheden på sin udtalelse »De regionale og lokale myndigheders rolle i forbindelse med fremme af vækst og jobskabelse« (2013/C 62/14), som fastsætter, at de lokale og regionale myndigheder ofte i vid udstrækning er ansvarlige for gennemførelsen af bl.a. beskæftigelsespolitikkerne;

| 2. | glæder sig over, at de fleste EU-borgere betragter retten til fri bevægelighed som et af de vigtigste resultater, der er opnået i EU, og finder det nødvendigt at værne om denne ret samt fremme udøvelsen heraf ved at forbedre arbejdstagernes frie bevægelighed; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over, at de fleste EU-borgere betragter retten til fri bevægelighed som et af de vigtigste resultater, der er opnået i EU, og finder det nødvendigt at værne om denne ret samt fremme udøvelsen heraf ved at forbedre arbejdstagernes frie bevægelighed;

| 3. | glæder sig over Kommissionens forslag som et redskab til at styrke arbejdstagernes adgang til arbejdskraftmobilitetstjenester inden for EU, sikre udøvelsen af retten til fri bevægelighed for alle EU-borgere, uanset hvor de bor, samt mindske forskellen i medlemsstaternes arbejdsløshed; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over Kommissionens forslag som et redskab til at styrke arbejdstagernes adgang til arbejdskraftmobilitetstjenester inden for EU, sikre udøvelsen af retten til fri bevægelighed for alle EU-borgere, uanset hvor de bor, samt mindske forskellen i medlemsstaternes arbejdsløshed;

| 4. | understreger, at genindførelsen af Eures-nettet i sin forbedrede version udgør et vigtigt skridt i EU's bestræbelser på at hjælpe medlemsstaterne og deres regioner med at bekæmpe arbejdsløshed; |
| --- | --- |

4.

understreger, at genindførelsen af Eures-nettet i sin forbedrede version udgør et vigtigt skridt i EU's bestræbelser på at hjælpe medlemsstaterne og deres regioner med at bekæmpe arbejdsløshed;

| 5. | er enigt i Kommissionens beslutning om at omdanne det europæiske jobnetværk til et resultatorienteret instrument, som skal skabe sammenhæng mellem udbud af og efterspørgsel på arbejdskraft (1); |
| --- | --- |

5.

er enigt i Kommissionens beslutning om at omdanne det europæiske jobnetværk til et resultatorienteret instrument, som skal skabe sammenhæng mellem udbud af og efterspørgsel på arbejdskraft (1);

| 6. | understreger nødvendigheden af at sikre adgang til Eures-tjenesterne i hele EU for såvel arbejdsgivere som jobsøgende. Udvalget understreger derfor betydningen af at informere EU-borgerne om nettets fordele, så de kan udnytte dets fulde potentiale. Det vil være nødvendigt at afholde informationsmøder, mediekampagner og seminarer for at øge EU-borgernes kendskab til Eures-nettets muligheder.; |
| --- | --- |

6.

understreger nødvendigheden af at sikre adgang til Eures-tjenesterne i hele EU for såvel arbejdsgivere som jobsøgende. Udvalget understreger derfor betydningen af at informere EU-borgerne om nettets fordele, så de kan udnytte dets fulde potentiale. Det vil være nødvendigt at afholde informationsmøder, mediekampagner og seminarer for at øge EU-borgernes kendskab til Eures-nettets muligheder.;

| 7. | understreger, at Eures-nettets nationale koordineringsbureauer bør forpligte sig til at samarbejde tæt med de lokale og regionale myndigheder, som spiller en vigtig rolle med henblik på at fremme arbejdskraftmobiliteten; |
| --- | --- |

7.

understreger, at Eures-nettets nationale koordineringsbureauer bør forpligte sig til at samarbejde tæt med de lokale og regionale myndigheder, som spiller en vigtig rolle med henblik på at fremme arbejdskraftmobiliteten;

| 8. | mener, at de særlige problemer, som grænsearbejderne står over for (social sikring, skat og forsikring), berettiger eksistensen af de grænseoverskridende Eures-partnerskaber, som har en meget vigtig rådgivende funktion netop i grænseregionerne (2); udvalget er derfor bekymret over, at Kommissionens forslag risikerer at placere disse grænseoverskridende Eures-partnerskaber under dobbelt formynderskab: dels finansielt, idet de nationale koordineringsbureauer betros de midler, der gennem EU-programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI) afsættes til de grænseoverskridende Eures-partnerskaber, dels ved, at der i artikel 8 i det foreliggende forordningsforslag indføres en national godkendelsesprocedure for disse grænseoverskridende Eures-partnerskaber i modsætning til bestemmelserne i artikel 21, litra a), i forordning 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (EaSI), som giver de territorialt ansvarlige tjenestegrene i grænseområder ansvaret for at foreslå udvikling af og aktiviteter under de grænseoverskridende Eures-partnerskaber; |
| --- | --- |

8.

mener, at de særlige problemer, som grænsearbejderne står over for (social sikring, skat og forsikring), berettiger eksistensen af de grænseoverskridende Eures-partnerskaber, som har en meget vigtig rådgivende funktion netop i grænseregionerne (2); udvalget er derfor bekymret over, at Kommissionens forslag risikerer at placere disse grænseoverskridende Eures-partnerskaber under dobbelt formynderskab: dels finansielt, idet de nationale koordineringsbureauer betros de midler, der gennem EU-programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI) afsættes til de grænseoverskridende Eures-partnerskaber, dels ved, at der i artikel 8 i det foreliggende forordningsforslag indføres en national godkendelsesprocedure for disse grænseoverskridende Eures-partnerskaber i modsætning til bestemmelserne i artikel 21, litra a), i forordning 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (EaSI), som giver de territorialt ansvarlige tjenestegrene i grænseområder ansvaret for at foreslå udvikling af og aktiviteter under de grænseoverskridende Eures-partnerskaber;

| 9. | understreger betydningen af at sikre, at udbygningen af Eures-nettet til en fælles europæisk rekrutterings- og arbejdsformidlingstjeneste ikke kommer til at berøre rådgivningsopgaverne, således at Eures-vejledernes rådgivning om praktiske spørgsmål i forbindelse med arbejde og social sikring i udlandet også fremover bliver et centralt element i indsatsen (3). |
| --- | --- |

9.

understreger betydningen af at sikre, at udbygningen af Eures-nettet til en fælles europæisk rekrutterings- og arbejdsformidlingstjeneste ikke kommer til at berøre rådgivningsopgaverne, således at Eures-vejledernes rådgivning om praktiske spørgsmål i forbindelse med arbejde og social sikring i udlandet også fremover bliver et centralt element i indsatsen (3).

Arbejdskraftmobilitet

| 10. | Regionsudvalget gentager, at det er nødvendigt at fremme tiltag, der kan føre til et europæisk arbejdsmarked, som gør det lettere for borgere og arbejdstagere i EU at bevæge sig rundt, såsom at indføre ækvivalente ordninger vedrørende faglige kvalifikationer, fjerne skattemæssige hindringer og give mulighed for eksport arbejdsløshedsunderstøttelse og overførsel af pensionsrettigheder (4); |
| --- | --- |

10.

Regionsudvalget gentager, at det er nødvendigt at fremme tiltag, der kan føre til et europæisk arbejdsmarked, som gør det lettere for borgere og arbejdstagere i EU at bevæge sig rundt, såsom at indføre ækvivalente ordninger vedrørende faglige kvalifikationer, fjerne skattemæssige hindringer og give mulighed for eksport arbejdsløshedsunderstøttelse og overførsel af pensionsrettigheder (4);

| 11. | bemærker i lyset af den aktuelle økonomiske situation og for at nå beskæftigelsesmålene i Europa 2020-strategien, at forslaget til modernisering af Eures udgør et konkret bidrag til de igangværende bestræbelser på at finde innovative løsninger til fremme af beskæftigelsen; |
| --- | --- |

11.

bemærker i lyset af den aktuelle økonomiske situation og for at nå beskæftigelsesmålene i Europa 2020-strategien, at forslaget til modernisering af Eures udgør et konkret bidrag til de igangværende bestræbelser på at finde innovative løsninger til fremme af beskæftigelsen;

| 12. | fremhæver arbejdskraftmobilitetens fordele som reguleringsmekanisme i den aktuelle økonomiske situation og understreger betydningen af et net som Eures-nettet, idet det bidrager til at forhindre praksisser, der fører til illoyal konkurrence baseret på ansættelse af vandrende EU-arbejdstagere; |
| --- | --- |

12.

fremhæver arbejdskraftmobilitetens fordele som reguleringsmekanisme i den aktuelle økonomiske situation og understreger betydningen af et net som Eures-nettet, idet det bidrager til at forhindre praksisser, der fører til illoyal konkurrence baseret på ansættelse af vandrende EU-arbejdstagere;

| 13. | understreger i den forbindelse, at redskabet til overvågning af ledige stillinger i Europa (European Vacancy Monitor) har påvist, at der trods den høje arbejdsløshed i Europa var 2 mio. ubesatte stillinger i første kvartal af 2013. En nylig undersøgelse fra Kommissionen har endvidere vist, at de vandrende arbejdstagere i EU, som forbliver inaktive, udgør en meget lille andel af den samlede befolkning i de enkelte medlemsstater og udgør mellem 0,7 % og 1,0 % af EU's samlede befolkning; |
| --- | --- |

13.

understreger i den forbindelse, at redskabet til overvågning af ledige stillinger i Europa (European Vacancy Monitor) har påvist, at der trods den høje arbejdsløshed i Europa var 2 mio. ubesatte stillinger i første kvartal af 2013. En nylig undersøgelse fra Kommissionen har endvidere vist, at de vandrende arbejdstagere i EU, som forbliver inaktive, udgør en meget lille andel af den samlede befolkning i de enkelte medlemsstater og udgør mellem 0,7 % og 1,0 % af EU's samlede befolkning;

| 14. | bemærker, at selv om EU tidligere har fokuseret på at skabe en retlig ramme for det indre marked, som sikrer retten til fri bevægelighed for samtlige EU-borgere, er borgernes reelle mulighed for at udøve denne ret ofte blevet forsømt, da medlemsstaterne har haft et stort råderum i fortolkningen af den gældende lovgivning, som de under den aktuelle krise anvender på en meget restriktiv måde; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at selv om EU tidligere har fokuseret på at skabe en retlig ramme for det indre marked, som sikrer retten til fri bevægelighed for samtlige EU-borgere, er borgernes reelle mulighed for at udøve denne ret ofte blevet forsømt, da medlemsstaterne har haft et stort råderum i fortolkningen af den gældende lovgivning, som de under den aktuelle krise anvender på en meget restriktiv måde;

| 15. | opfordrer derfor Kommissionen til at træffe foranstaltninger, der kan fremme den frie bevægelighed for personer i EU, samt til at udarbejde tydelige og praktiske bestemmelser til koordinering af de sociale sikringsordninger i EU, således at borgerne kan udnytte deres rettigheder fuldt ud. |
| --- | --- |

15.

opfordrer derfor Kommissionen til at træffe foranstaltninger, der kan fremme den frie bevægelighed for personer i EU, samt til at udarbejde tydelige og praktiske bestemmelser til koordinering af de sociale sikringsordninger i EU, således at borgerne kan udnytte deres rettigheder fuldt ud.

Reform af Eures-nettet

Tekniske og juridiske aspekter af forslaget til forordning

| 16. | Regionsudvalget mener, at forslaget til forordning bør præcisere situationen i Eures-nettet for de lande, der ikke er en del af EU, men som derimod er en del af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, samt Schweiz; |
| --- | --- |

16.

Regionsudvalget mener, at forslaget til forordning bør præcisere situationen i Eures-nettet for de lande, der ikke er en del af EU, men som derimod er en del af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, samt Schweiz;

| 17. | mener, at en teknisk præcisering af forslaget til forordning skal sikre en mere effektiv gennemførelse heraf på vegne af medlemsstaterne og deres regioner, Eures-medlemmerne og navnlig Eures-partnerne samt sikre en bedre koordinering mellem disse; |
| --- | --- |

17.

mener, at en teknisk præcisering af forslaget til forordning skal sikre en mere effektiv gennemførelse heraf på vegne af medlemsstaterne og deres regioner, Eures-medlemmerne og navnlig Eures-partnerne samt sikre en bedre koordinering mellem disse;

| 18. | opfordrer i forbindelse med nærværende forslag Kommissionen til at præcisere, hvorvidt de nationale koordineringsbureauer skal integreres i de offentlige arbejdsformidlinger, hvorvidt de enkelte medlemsstater frit kan vælge, om de vil overdrage leveringen af støttetjenester til de offentlige arbejdsformidlinger, eller hvorvidt overdragelsen af denne opgave til de offentlige arbejdsformidlinger tværtimod er en forpligtelse for samtlige medlemsstater; |
| --- | --- |

18.

opfordrer i forbindelse med nærværende forslag Kommissionen til at præcisere, hvorvidt de nationale koordineringsbureauer skal integreres i de offentlige arbejdsformidlinger, hvorvidt de enkelte medlemsstater frit kan vælge, om de vil overdrage leveringen af støttetjenester til de offentlige arbejdsformidlinger, eller hvorvidt overdragelsen af denne opgave til de offentlige arbejdsformidlinger tværtimod er en forpligtelse for samtlige medlemsstater;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at synliggøre de nationale koordineringsbureauer som statslige organer til fremme af Eures' politik på deres respektive områder og opfordrer til klart at overdrage dem alle de funktioner, som i forslagets kapitel III, IV og V tillægges medlemsstaterne; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at synliggøre de nationale koordineringsbureauer som statslige organer til fremme af Eures' politik på deres respektive områder og opfordrer til klart at overdrage dem alle de funktioner, som i forslagets kapitel III, IV og V tillægges medlemsstaterne;

| 20. | mener ligeledes, at det ville være hensigtsmæssigt at præcisere begreberne »hensigtsmæssigt partnerskab«, »arbejdsformidlinger« og »individuel handlingsplan« samt den rolle, som Eures-partnerne skal spille i forbindelse med adgangen til den fælles IT-platform, og hvorvidt disse partnere skal håndhæve de vejledende principper for den fælles IT-platform eller i givet fald varetage de forpligtelser, der følger heraf; |
| --- | --- |

20.

mener ligeledes, at det ville være hensigtsmæssigt at præcisere begreberne »hensigtsmæssigt partnerskab«, »arbejdsformidlinger« og »individuel handlingsplan« samt den rolle, som Eures-partnerne skal spille i forbindelse med adgangen til den fælles IT-platform, og hvorvidt disse partnere skal håndhæve de vejledende principper for den fælles IT-platform eller i givet fald varetage de forpligtelser, der følger heraf;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at præcisere, om de systemer og procedurer til udveksling af ledige job, jobansøgninger og andre oplysninger, som Det Europæiske Koordineringsbureau får ansvaret for, samt medlemsstaternes forpligtelse til at sikre, at der forefindes procedurer til udarbejdelse og indsamling af oplysninger om aktiviteter, der gennemføres på nationalt plan i henhold til bestemte kategorier af indikatorer, indebærer, at Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtager tekniske standarder og formater eller modeller og procedurer for at sikre, at de bliver ensartede; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at præcisere, om de systemer og procedurer til udveksling af ledige job, jobansøgninger og andre oplysninger, som Det Europæiske Koordineringsbureau får ansvaret for, samt medlemsstaternes forpligtelse til at sikre, at der forefindes procedurer til udarbejdelse og indsamling af oplysninger om aktiviteter, der gennemføres på nationalt plan i henhold til bestemte kategorier af indikatorer, indebærer, at Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtager tekniske standarder og formater eller modeller og procedurer for at sikre, at de bliver ensartede;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at afklare, hvem der har ansvaret for at ajourføre oplysningerne. Det gælder ikke mindst i de lande, hvor arbejdsmarkedets parter indgår aftaler, som gælder inden for mange aftaleområder på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at afklare, hvem der har ansvaret for at ajourføre oplysningerne. Det gælder ikke mindst i de lande, hvor arbejdsmarkedets parter indgår aftaler, som gælder inden for mange aftaleområder på arbejdsmarkedet;

| 23. | understreger især betydningen af, at forslaget til forordning fastsætter kriterier for sammensætningen af de nationale koordineringsbureauer og Eures-udvalget for dermed at sikre passende koordinering mellem organerne, medlemsstaternes regioner og EU; |
| --- | --- |

23.

understreger især betydningen af, at forslaget til forordning fastsætter kriterier for sammensætningen af de nationale koordineringsbureauer og Eures-udvalget for dermed at sikre passende koordinering mellem organerne, medlemsstaternes regioner og EU;

| 24. | opfordrer navnlig Kommissionen til at tage hensyn til den særlige situation, der kendetegner de arbejdstagere, der risikerer at blive udelukket fra arbejdsmarkedet, herunder ufaglærte eller lavtuddannede, samt medtage en eksplicit henvisning til denne gruppe i forslaget med henblik på at nå målene i artikel 5; |
| --- | --- |

24.

opfordrer navnlig Kommissionen til at tage hensyn til den særlige situation, der kendetegner de arbejdstagere, der risikerer at blive udelukket fra arbejdsmarkedet, herunder ufaglærte eller lavtuddannede, samt medtage en eksplicit henvisning til denne gruppe i forslaget med henblik på at nå målene i artikel 5;

| 25. | opfordrer derfor Kommissionen til dels at insistere på, at mobiliteten domineres af princippet om ikkeforskelsbehandling, dels at medtage en eksplicit henvisning hertil i forslaget samt tilvejebringe mekanismer, som kan sikre en effektiv gennemførelse. |
| --- | --- |

25.

opfordrer derfor Kommissionen til dels at insistere på, at mobiliteten domineres af princippet om ikkeforskelsbehandling, dels at medtage en eksplicit henvisning hertil i forslaget samt tilvejebringe mekanismer, som kan sikre en effektiv gennemførelse.

Retspolitiske aspekter

| 26. | Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at inddrage alle medlemsstater og deres regioner i koordineringen og forbedringen af Eures-nettet med det formål at styrke den eksisterende struktur og sikre, at nettet ikke kun begrænses til bureaukrati; |
| --- | --- |

26.

Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at inddrage alle medlemsstater og deres regioner i koordineringen og forbedringen af Eures-nettet med det formål at styrke den eksisterende struktur og sikre, at nettet ikke kun begrænses til bureaukrati;

| 27. | understreger, at Eures-nettets nye struktur nødvendiggør et finansieringssystem med præciserede finansieringskilder, hvilket skal ses i lyset af, at ESF er en strukturfond med regionalt sigte i modsætning til programmet for beskæftigelse og social innovation; |
| --- | --- |

27.

understreger, at Eures-nettets nye struktur nødvendiggør et finansieringssystem med præciserede finansieringskilder, hvilket skal ses i lyset af, at ESF er en strukturfond med regionalt sigte i modsætning til programmet for beskæftigelse og social innovation;

| 28. | mener ligeledes, at der i det førnævnte finansieringssystem bør tages højde for den særlige situation mht. tildeling af midler til private profitsøgende arbejdsformidlinger, der deltager i Eures-nettet som partnere; |
| --- | --- |

28.

mener ligeledes, at der i det førnævnte finansieringssystem bør tages højde for den særlige situation mht. tildeling af midler til private profitsøgende arbejdsformidlinger, der deltager i Eures-nettet som partnere;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte en bred informationskampagne om den forbedrede Eures-tjeneste, da nettet i sin nuværende form i vid udstrækning er ukendt for mange jobsøgende og for mange virksomheder med ledige stillinger; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at iværksætte en bred informationskampagne om den forbedrede Eures-tjeneste, da nettet i sin nuværende form i vid udstrækning er ukendt for mange jobsøgende og for mange virksomheder med ledige stillinger;

| 30. | konstaterer, at det lokale og regionale niveau ofte er tættest på hovedparten af de jobsøgende og arbejdsgiverne, at arbejdsmarkedet primært er et lokalt marked (5), og at det regionale og lokale arbejdsmarked ofte oplever alvorlige problemer såsom sæsonudsving i produktionsaktiviteterne og dermed også i efterspørgslen efter arbejdskraft; |
| --- | --- |

30.

konstaterer, at det lokale og regionale niveau ofte er tættest på hovedparten af de jobsøgende og arbejdsgiverne, at arbejdsmarkedet primært er et lokalt marked (5), og at det regionale og lokale arbejdsmarked ofte oplever alvorlige problemer såsom sæsonudsving i produktionsaktiviteterne og dermed også i efterspørgslen efter arbejdskraft;

| 31. | understreger derfor betydningen af tydeligt angivne lokale og regionale repræsentanter, som kan etablere en struktureret dialog og en regelmæssig informationsudveksling med de nationale koordineringsbureauer, med det formål at sikre, at de nationale bureauer kan få gavn af den viden og erfaring, der er tilegnet på lokalt og regionalt plan, samt sikre, at de lokale og regionale arbejdsformidlinger får kendskab til de Eures-tjenester, der er til rådighed på nationalt og europæisk plan; |
| --- | --- |

31.

understreger derfor betydningen af tydeligt angivne lokale og regionale repræsentanter, som kan etablere en struktureret dialog og en regelmæssig informationsudveksling med de nationale koordineringsbureauer, med det formål at sikre, at de nationale bureauer kan få gavn af den viden og erfaring, der er tilegnet på lokalt og regionalt plan, samt sikre, at de lokale og regionale arbejdsformidlinger får kendskab til de Eures-tjenester, der er til rådighed på nationalt og europæisk plan;

| 32. | understreger, at nøglen til succes for den rådgivning, som Eures-rådgiverne kan yde, er et solidt kendskab til de særlige beskæftigelsesbehov i regionerne og kommunerne i EU, hvorfor de nationale koordineringsbureauer snarere bør placere Eures-rådgivere i de mindste administrative enheder; |
| --- | --- |

32.

understreger, at nøglen til succes for den rådgivning, som Eures-rådgiverne kan yde, er et solidt kendskab til de særlige beskæftigelsesbehov i regionerne og kommunerne i EU, hvorfor de nationale koordineringsbureauer snarere bør placere Eures-rådgivere i de mindste administrative enheder;

| 33. | støtter anvendelsen af Eures for at sikre adgang til oplysninger om ledige praktikophold og anbefaler, at instrumentet ligeledes anvendes til feedback, så det bliver muligt for de studerende at evaluere deres praktikophold (6). Udvalget opfordrer til, at der træffes yderligere foranstaltninger, som kan sikre åbenhed og gennemsigtighed i udbuddet af praktikpladser; |
| --- | --- |

33.

støtter anvendelsen af Eures for at sikre adgang til oplysninger om ledige praktikophold og anbefaler, at instrumentet ligeledes anvendes til feedback, så det bliver muligt for de studerende at evaluere deres praktikophold (6). Udvalget opfordrer til, at der træffes yderligere foranstaltninger, som kan sikre åbenhed og gennemsigtighed i udbuddet af praktikpladser;

| 34. | mener, at reformen af Eures-tjenesterne bør sikre en aktiv støtte til unge, og at tjenesterne og koncepterne bør tilpasses, så de bliver mere tilgængelige. Udvalget mener ligeledes, at der bør ydes personlig rådgivning og vejledning på skoler, i gymnasier og på universiteter med det formål at støtte studerende, lærlinge og unge generelt, så de bliver mere bevidste om deres ønsker, færdigheder og jobmuligheder; |
| --- | --- |

34.

mener, at reformen af Eures-tjenesterne bør sikre en aktiv støtte til unge, og at tjenesterne og koncepterne bør tilpasses, så de bliver mere tilgængelige. Udvalget mener ligeledes, at der bør ydes personlig rådgivning og vejledning på skoler, i gymnasier og på universiteter med det formål at støtte studerende, lærlinge og unge generelt, så de bliver mere bevidste om deres ønsker, færdigheder og jobmuligheder;

| 35. | bifalder forslaget om at forbedre Eures ved bl.a. at indføre en »Match and Map«-tjeneste, der giver en klar geografisk visualisering af jobtilbud, og mener, at offentliggørelsen af stillingsopslag skal give klare oplysninger om det job, der tilbydes, i overensstemmelse med den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) og den europæiske klassificering af kvalifikationer, kompetencer og erhverv (ESCO), samt give oplysninger om væsentlige aspekter i forbindelse med ansættelsen (tidsbegrænset eller tidsubegrænset kontrakt, arbejdstid, løn samt det nøjagtige arbejdssted). Udvalget minder i denne forbindelse om arbejdsformidlingernes nationale og regionale betydning og foreslår en større integration af dem i Enterprise Europe-netværket, regionerne og handelskamrene, (da de har tætte forbindelser til erhvervslivet og derfor har kendskab til såvel behov som problemer) (7); |
| --- | --- |

35.

bifalder forslaget om at forbedre Eures ved bl.a. at indføre en »Match and Map«-tjeneste, der giver en klar geografisk visualisering af jobtilbud, og mener, at offentliggørelsen af stillingsopslag skal give klare oplysninger om det job, der tilbydes, i overensstemmelse med den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) og den europæiske klassificering af kvalifikationer, kompetencer og erhverv (ESCO), samt give oplysninger om væsentlige aspekter i forbindelse med ansættelsen (tidsbegrænset eller tidsubegrænset kontrakt, arbejdstid, løn samt det nøjagtige arbejdssted). Udvalget minder i denne forbindelse om arbejdsformidlingernes nationale og regionale betydning og foreslår en større integration af dem i Enterprise Europe-netværket, regionerne og handelskamrene, (da de har tætte forbindelser til erhvervslivet og derfor har kendskab til såvel behov som problemer) (7);

| 36. | opfordrer medlemsstaterne til at knytte deres nationale kvalifikationssystemer til den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) og give alle borgere kendskab hertil ved at fremme anvendelsen heraf i officielle certifikater; |
| --- | --- |

36.

opfordrer medlemsstaterne til at knytte deres nationale kvalifikationssystemer til den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) og give alle borgere kendskab hertil ved at fremme anvendelsen heraf i officielle certifikater;

| 37. | opfordrer derfor til at fremme og inddrage Europass-CV, EQF og ESCO (en europæisk flersproget klassificering af kvalifikationer, kompetencer og erhverv) i Eures-portalen og bestræbe sig på at sikre, at portalen kan give mulighed for automatisk matchning mellem ledige stillinger, jobansøgninger og CV'er oversat til alle EU-sprog og klare beskrivelser af færdigheder, kompetencer, erhverv og kvalifikationer tilegnet på nationalt plan. |
| --- | --- |

37.

opfordrer derfor til at fremme og inddrage Europass-CV, EQF og ESCO (en europæisk flersproget klassificering af kvalifikationer, kompetencer og erhverv) i Eures-portalen og bestræbe sig på at sikre, at portalen kan give mulighed for automatisk matchning mellem ledige stillinger, jobansøgninger og CV'er oversat til alle EU-sprog og klare beskrivelser af færdigheder, kompetencer, erhverv og kvalifikationer tilegnet på nationalt plan.

Det er imidlertid yderst vigtigt at understrege, at et automatiseret system aldrig kan erstatte behovet for en personlig dialog eller personlig støtte ved matchninger, eftersom kompetencer og færdigheder og beskrivelsen af disse på grund af sproglige forskelle ikke altid kan oversættes direkte;

| 38. | fremhæver de tydelige fordele, som en større arbejdskraftmobilitet i EU har for virksomhederne, herunder for SMV'er, som primært opererer på nationalt plan, og opfordrer følgelig Eures til at tilvejebringe konkrete tjenester under behørig hensyntagen til SMV'ernes særlige kendetegn, idet de har behov for ekstra støtte, da de ofte ikke er i stand til at betale ekstragebyrer eller påtage sig de administrative byrder, der er forbundet med ansættelse af mobile arbejdstagere; |
| --- | --- |

38.

fremhæver de tydelige fordele, som en større arbejdskraftmobilitet i EU har for virksomhederne, herunder for SMV'er, som primært opererer på nationalt plan, og opfordrer følgelig Eures til at tilvejebringe konkrete tjenester under behørig hensyntagen til SMV'ernes særlige kendetegn, idet de har behov for ekstra støtte, da de ofte ikke er i stand til at betale ekstragebyrer eller påtage sig de administrative byrder, der er forbundet med ansættelse af mobile arbejdstagere;

| 39. | understreger, at manglen på relevante sprogkundskaber ofte udgør den største hindring for arbejdskraftmobiliteten inden for EU, hvilket viser behovet for at fjerne de eksisterende sprogbarrierer samt sikre, at alle informationer på Eures-portalen oversættes til alle EU's officielle sprog. Udvalget opfordrer ligeledes til at sikre, at Eures-nettet videregiver grundlæggende information om tilgængelige sprogkurser for arbejdstagere samt praktisk information om mobilitet i værtslandet; |
| --- | --- |

39.

understreger, at manglen på relevante sprogkundskaber ofte udgør den største hindring for arbejdskraftmobiliteten inden for EU, hvilket viser behovet for at fjerne de eksisterende sprogbarrierer samt sikre, at alle informationer på Eures-portalen oversættes til alle EU's officielle sprog. Udvalget opfordrer ligeledes til at sikre, at Eures-nettet videregiver grundlæggende information om tilgængelige sprogkurser for arbejdstagere samt praktisk information om mobilitet i værtslandet;

| 40. | mener, at den frie bevægelighed for arbejdstagere i EU kan styrkes, hvis der oplyses bedre om specifikke spørgsmål vedrørende mobilitet, herunder ændringer eller tilpasninger af de sociale ydelser i tilfælde af geografisk eller beskæftigelsesmæssig mobilitet i EU, og hvis der oplyses om omfanget af erhvervede rettigheder, konsekvenserne af mobilitet eller mulige alternativer. |
| --- | --- |

40.

mener, at den frie bevægelighed for arbejdstagere i EU kan styrkes, hvis der oplyses bedre om specifikke spørgsmål vedrørende mobilitet, herunder ændringer eller tilpasninger af de sociale ydelser i tilfælde af geografisk eller beskæftigelsesmæssig mobilitet i EU, og hvis der oplyses om omfanget af erhvervede rettigheder, konsekvenserne af mobilitet eller mulige alternativer.

Nærheds- og proportionalitetsprincippet

| 41. | Regionsudvalget bemærker, at forslaget til forordning bevæger sig inden for rammerne af nærhedsprincippet, idet målet — nemlig at etablere en fælles ramme for samarbejdet mellem medlemsstaterne med henblik på at samle ledige stillinger og muligheden for at søge disse ledige stillinger samt gøre det lettere at skabe ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet — ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor på grund af foranstaltningens omfang og virkning bedre kan nås på EU-plan — og proportionalitetsprincippet, eftersom forordningen ikke går videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål; |
| --- | --- |

41.

Regionsudvalget bemærker, at forslaget til forordning bevæger sig inden for rammerne af nærhedsprincippet, idet målet — nemlig at etablere en fælles ramme for samarbejdet mellem medlemsstaterne med henblik på at samle ledige stillinger og muligheden for at søge disse ledige stillinger samt gøre det lettere at skabe ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet — ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne og derfor på grund af foranstaltningens omfang og virkning bedre kan nås på EU-plan — og proportionalitetsprincippet, eftersom forordningen ikke går videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål;

| 42. | bemærker imidlertid, at Eures-nettet har en uomtvistelig europæisk oprindelse og derfor i praksis bør tilrettelægges således, at det kan udvikle sig til et egentligt europæisk jobformidlingsværktøj; |
| --- | --- |

42.

bemærker imidlertid, at Eures-nettet har en uomtvistelig europæisk oprindelse og derfor i praksis bør tilrettelægges således, at det kan udvikle sig til et egentligt europæisk jobformidlingsværktøj;

| 43. | opfordrer derfor Kommissionen til inden for rammerne af nærheds- og proportionalitetsprincippet at styrke Eures-nettets europæiske dimension og navnlig analysere muligheden for at give Det Europæiske Koordineringsbureau beføjelse til at godkende Eures-partnere, og om nødvendigt fjerne medlemsstaternes mulighed for at pålægge Eures-partnerne forpligtelser og i stedet fastlægge egentlige forpligtelser for sidstnævnte; |
| --- | --- |

43.

opfordrer derfor Kommissionen til inden for rammerne af nærheds- og proportionalitetsprincippet at styrke Eures-nettets europæiske dimension og navnlig analysere muligheden for at give Det Europæiske Koordineringsbureau beføjelse til at godkende Eures-partnere, og om nødvendigt fjerne medlemsstaternes mulighed for at pålægge Eures-partnerne forpligtelser og i stedet fastlægge egentlige forpligtelser for sidstnævnte;

| 44. | er endvidere af den opfattelse, at Eures-nettets succes i regionerne i EU's yderste periferi, hvor arbejdsløsheden er høj, navnlig blandt unge, afhænger af, at EU-myndighederne og de nationale myndigheder tager behørigt hensyn til de særlige begrænsninger i form af vedvarende strukturelle og geografiske ulemper, som kendetegner disse regioner, og som især hæmmer arbejdstagernes mobilitet. |
| --- | --- |

44.

er endvidere af den opfattelse, at Eures-nettets succes i regionerne i EU's yderste periferi, hvor arbejdsløsheden er høj, navnlig blandt unge, afhænger af, at EU-myndighederne og de nationale myndigheder tager behørigt hensyn til de særlige begrænsninger i form af vedvarende strukturelle og geografiske ulemper, som kendetegner disse regioner, og som især hæmmer arbejdstagernes mobilitet.

Endelige anbefalinger

| 45. | Regionsudvalget anbefaler og opfordrer Kommissionen til at foreslå nye instrumenter til støtte for integration af mobile arbejdstagere gennem anvendelse af strukturfondene; |
| --- | --- |

45.

Regionsudvalget anbefaler og opfordrer Kommissionen til at foreslå nye instrumenter til støtte for integration af mobile arbejdstagere gennem anvendelse af strukturfondene;

| 46. | mener, at Eures-nettets succes forudsætter, at medlemsstaterne tager mere højde for de specifikke interesser, der gør sig gældende i regionerne og kommunerne i EU, og anbefaler følgelig, at forordningen forpligter Eures-partnerne til at samarbejde i praksis under behørig hensyntagen til de forskellige vilkår på regionalt og/eller lokalt plan i EU; |
| --- | --- |

46.

mener, at Eures-nettets succes forudsætter, at medlemsstaterne tager mere højde for de specifikke interesser, der gør sig gældende i regionerne og kommunerne i EU, og anbefaler følgelig, at forordningen forpligter Eures-partnerne til at samarbejde i praksis under behørig hensyntagen til de forskellige vilkår på regionalt og/eller lokalt plan i EU;

| 47. | opfordrer til at tage særligt hensyn til, at det lokale og regionale plan ofte er tættest på borgerne og dermed de jobsøgende og arbejdsgiverne, og at arbejdsmarkedet derfor primært er et regionalt marked. |
| --- | --- |

47.

opfordrer til at tage særligt hensyn til, at det lokale og regionale plan ofte er tættest på borgerne og dermed de jobsøgende og arbejdsgiverne, og at arbejdsmarkedet derfor primært er et regionalt marked.

II.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Det retlige ansvar for at sikre den iboende og tekniske kvalitet af de oplysninger, der bliver gjort tilgængelige for den fælles IT-platform, navnlig for så vidt angår data om ledige stillinger, ligger hos den organisation, der stiller oplysningerne til rådighed i overensstemmelse med medlemsstaternes love og/eller de standarder, de har fastsat. Kommissionen bør fremme samarbejde for at gøre det muligt tidligt at afsløre svig eller misbrug i forbindelse med udveksling af oplysninger på europæisk plan. | Det retlige ansvar for at sikre den iboende og tekniske kvalitet af de oplysninger, der bliver gjort tilgængelige for den fælles IT-platform, navnlig for så vidt angår data om ledige stillinger, ligger hos den organisation, der stiller oplysningerne til rådighed i overensstemmelse med medlemsstaternes love og/eller de standarder, de har fastsat. Det er nødvendigt, at Kommissionen bør fremmer samarbejde mellem samtlige involverede parter, herunder borgerne selv, for at gøre det muligt tidligt at afsløre svig eller misbrug i forbindelse med udveksling af oplysninger på europæisk plan, og opretter tilgængelige klagemekanismer og -kanaler. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Det retlige ansvar for at sikre den iboende og tekniske kvalitet af de oplysninger, der bliver gjort tilgængelige for den fælles IT-platform, navnlig for så vidt angår data om ledige stillinger, ligger hos den organisation, der stiller oplysningerne til rådighed i overensstemmelse med medlemsstaternes love og/eller de standarder, de har fastsat. Kommissionen bør fremme samarbejde for at gøre det muligt tidligt at afsløre svig eller misbrug i forbindelse med udveksling af oplysninger på europæisk plan.

Det retlige ansvar for at sikre den iboende og tekniske kvalitet af de oplysninger, der bliver gjort tilgængelige for den fælles IT-platform, navnlig for så vidt angår data om ledige stillinger, ligger hos den organisation, der stiller oplysningerne til rådighed i overensstemmelse med medlemsstaternes love og/eller de standarder, de har fastsat. Det er nødvendigt, at Kommissionen bør fremmer samarbejde mellem samtlige involverede parter, herunder borgerne selv, for at gøre det muligt tidligt at afsløre svig eller misbrug i forbindelse med udveksling af oplysninger på europæisk plan, og opretter tilgængelige klagemekanismer og -kanaler.

Begrundelse

Det er helt afgørende, at oplysninger om opslåede ledige stillinger er pålidelige og af en sådan kvalitet, at de beskytter arbejdstageren mod svig og misbrug. Kommissionen bør derfor engagere sig og inddrage medlemsstaterne ved at oprette samarbejds-, afslørings- og klagemekanismer

Anbefalet ændring 2

Artikel 1. Formål

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Formålet med denne forordning er at lette udøvelsen af arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Unionen i henhold til artikel 45 i TEUF gennem indførelse af en fælles ramme for samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen. | 1.   Formålet med denne forordning er at lette udøvelsen af arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Unionen i henhold til artikel 45 i TEUF gennem indførelse af en fælles ramme for samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen
  , som gør det muligt at udvikle det europæiske arbejdsformidlingsnet Eures til et effektivt instrument til fremme af arbejdskraftmobiliteten inden for EU. |
| 2.   For så vidt angår stk. 1 fastsættes i denne forordning mål, principper og regler for | 2.   For så vidt angår stk. 1 fastsættes i denne forordning mål, principper og regler for |
| a) | samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen om deling af oplysninger om ledige stillinger, jobansøgninger og CV'er og om den deraf følgende placering af arbejdstagere i job |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.   Formålet med denne forordning er at lette udøvelsen af arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Unionen i henhold til artikel 45 i TEUF gennem indførelse af en fælles ramme for samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen.

1.   Formålet med denne forordning er at lette udøvelsen af arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Unionen i henhold til artikel 45 i TEUF gennem indførelse af en fælles ramme for samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen
  , som gør det muligt at udvikle det europæiske arbejdsformidlingsnet Eures til et effektivt instrument til fremme af arbejdskraftmobiliteten inden for EU.

2.   For så vidt angår stk. 1 fastsættes i denne forordning mål, principper og regler for

2.   For så vidt angår stk. 1 fastsættes i denne forordning mål, principper og regler for

a)

samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen om deling af oplysninger om ledige stillinger, jobansøgninger og CV'er og om den deraf følgende placering af arbejdstagere i job

| a) | samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen om deling af oplysninger om ledige stillinger, jobansøgninger og CV'er og om den deraf følgende placering af arbejdstagere i job |
| --- | --- |

a)

samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen om deling af oplysninger om ledige stillinger, jobansøgninger og CV'er og om den deraf følgende placering af arbejdstagere i job

| b) | foranstaltninger truffet af og mellem medlemsstaterne for at sikre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på Unionens arbejdsmarked med henblik på at fremme et højt beskæftigelsesniveau |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger truffet af og mellem medlemsstaterne for at sikre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på Unionens arbejdsmarked med henblik på at fremme et højt beskæftigelsesniveau

| b) | foranstaltninger truffet af og mellem medlemsstaterne for at sikre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på Unionens arbejdsmarked med henblik på at fremme et højt beskæftigelsesniveau |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger truffet af og mellem medlemsstaterne for at sikre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på Unionens arbejdsmarked med henblik på at fremme et højt beskæftigelsesniveau

| c) | hvordan et europæisk arbejdsformidlingsnet mellem medlemsstaterne og Kommissionen fungerer |
| --- | --- |

c)

hvordan et europæisk arbejdsformidlingsnet mellem medlemsstaterne og Kommissionen fungerer

| c) | Eures-nettets egentlige tilrettelæggelse og funktion
  hvordan et europæisk arbejdsformidlingsnet mellem medlemsstaterne og Kommissionen fungerer |
| --- | --- |

c)

Eures-nettets egentlige tilrettelæggelse og funktion
  hvordan et europæisk arbejdsformidlingsnet mellem medlemsstaterne og Kommissionen fungerer

| d) | tilhørende mobilitetsstøttetjenester for arbejdstagere og arbejdsgivere. |
| --- | --- |

d)

tilhørende mobilitetsstøttetjenester for arbejdstagere og arbejdsgivere.

| d) | tilhørende mobilitetsstøttetjenester for arbejdstagere og arbejdsgivere. |
| --- | --- |

d)

tilhørende mobilitetsstøttetjenester for arbejdstagere og arbejdsgivere.

Begrundelse

Det er vigtigt at understrege, at formålet med den kommende forordning er at styrke og øge anvendelsen af det europæiske arbejdsformidlingsnet Eures i henhold til Kommissionens afgørelse 2003/8/EF af 23. december 2002 og Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/733/EU af 26. november 2012, som ophæves ved forordningens ikrafttrædelse. Forslaget til forordning medtager implicit disse bestemmelser, jf. for eksempel artikel 10, stk. 3, som fastsætter, at de offentlige arbejdsformidlinger, der deltog i Eures-nettet på ikrafttrædelsesdatoen for nærværende forordning, kan undtages fra kravet i artikel 8 i en periode på højst fem år. Mange af forskrifterne i Eures-chartret vedtaget af Det Europæiske Koordineringsbureau (EUT C 311/05 af 16.11.2010) er imidlertid ikke omfattet af de bestemmelser, der ophæves i medfør af artikel 35, hvorfor de fortsat må opfattes som værende i kraft efter vedtagelsen af nærværende forordning. Endelig er formålet med den nye formulering af artikel 1, stk. 2, litra d), at gøre teksten lettere at forstå.

Anbefalet ændring 3

Artikel 2. Definitioner

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| I denne forordning forstås ved:






  a) | »de offentlige arbejdsformidlinger«: organisationer i medlemsstaterne, som er en del af relevante ministerier, offentlige organer eller offentligretlige selskaber, der har ansvaret for at gennemføre aktive arbejdsmarkedspolitikker og levere arbejdsformidling i offentlighedens interesse |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

I denne forordning forstås ved:

a)

»de offentlige arbejdsformidlinger«: organisationer i medlemsstaterne, som er en del af relevante ministerier, offentlige organer eller offentligretlige selskaber, der har ansvaret for at gennemføre aktive arbejdsmarkedspolitikker og levere arbejdsformidling i offentlighedens interesse

| b) | »arbejdsformidlinger«: enhver juridisk eller fysisk person, der opererer lovligt i en medlemsstat, og som leverer tjenester, der skal skaffe jobsøgende i arbejde og give arbejdsgivere mulighed for at rekruttere arbejdstagere |
| --- | --- |

b)

»arbejdsformidlinger«: enhver juridisk eller fysisk person, der opererer lovligt i en medlemsstat, og som leverer tjenester, der skal skaffe jobsøgende i arbejde og give arbejdsgivere mulighed for at rekruttere arbejdstagere

I denne forordning forstås ved:

| a) | »de offentlige arbejdsformidlinger«: organisationer i medlemsstaterne, som er en del af relevante ministerier, offentlige organer eller offentligretlige selskaber, der har ansvaret for at gennemføre aktive arbejdsmarkedspolitikker og levere arbejdsformidling i offentlighedens interesse |
| --- | --- |

a)

»de offentlige arbejdsformidlinger«: organisationer i medlemsstaterne, som er en del af relevante ministerier, offentlige organer eller offentligretlige selskaber, der har ansvaret for at gennemføre aktive arbejdsmarkedspolitikker og levere arbejdsformidling i offentlighedens interesse

| b) | »arbejdsformidlinger«: enhver juridisk eller fysisk person, der opererer lovligt i en medlemsstat i den offentlige eller private sektor og i sidstnævnte tilfælde med eller uden gevinst for øje, og som leverer tjenester, der skal skaffe jobsøgende i arbejde og give arbejdsgivere mulighed for at rekruttere arbejdstagere |
| --- | --- |

b)

»arbejdsformidlinger«: enhver juridisk eller fysisk person, der opererer lovligt i en medlemsstat i den offentlige eller private sektor og i sidstnævnte tilfælde med eller uden gevinst for øje, og som leverer tjenester, der skal skaffe jobsøgende i arbejde og give arbejdsgivere mulighed for at rekruttere arbejdstagere

| c) | »ledigt job/ledig stilling«: tilbud om beskæftigelse, herunder om lærlingepladser og praktikpladser, der betragtes som arbejde |
| --- | --- |

c)

»ledigt job/ledig stilling«: tilbud om beskæftigelse, herunder om lærlingepladser og praktikpladser, der betragtes som arbejde

| d) | »formidling og udligning«: udveksling af information og behandling af ledige stillinger, jobansøgninger og CV'er |
| --- | --- |

d)

»formidling og udligning«: udveksling af information og behandling af ledige stillinger, jobansøgninger og CV'er

| e) | den »fælles IT-platform«: IT-infrastruktur og tilhørende platforme på EU-plan med henblik på formidling og udligning |
| --- | --- |

e)

den »fælles IT-platform«: IT-infrastruktur og tilhørende platforme på EU-plan med henblik på formidling og udligning

| f) | arbejdsformidlingers »placering« af en arbejdstager hos en arbejdsgiver eller en arbejdsgivers »rekruttering« af en arbejdstager: levering af tjenester for at skabe sammenhæng mellem udbud og efterspørgsel med det formål at besætte en ledig stilling |
| --- | --- |

f)

arbejdsformidlingers »placering« af en arbejdstager hos en arbejdsgiver eller en arbejdsgivers »rekruttering« af en arbejdstager: levering af tjenester for at skabe sammenhæng mellem udbud og efterspørgsel med det formål at besætte en ledig stilling

| g) | »grænsearbejder«: enhver arbejdstager, som udøver lønnet beskæftigelse i en medlemsstat, men som er bosat i en anden medlemsstat, hvortil han som hovedregel vender tilbage hver dag eller mindst en gang om ugen. |
| --- | --- |

g)

»grænsearbejder«: enhver arbejdstager, som udøver lønnet beskæftigelse i en medlemsstat, men som er bosat i en anden medlemsstat, hvortil han som hovedregel vender tilbage hver dag eller mindst en gang om ugen.

| c) | »ledigt job/ledig stilling«: tilbud om beskæftigelse, herunder om lærlingepladser og praktikpladser, der betragtes som arbejde |
| --- | --- |

c)

»ledigt job/ledig stilling«: tilbud om beskæftigelse, herunder om lærlingepladser og praktikpladser, der betragtes som arbejde

| d) | »formidling og udligning«: udveksling af information og behandling af ledige stillinger, jobansøgninger og CV'er |
| --- | --- |

d)

»formidling og udligning«: udveksling af information og behandling af ledige stillinger, jobansøgninger og CV'er

| e) | den »fælles IT-platform«: IT-infrastruktur og tilhørende platforme på EU-plan med henblik på formidling og udligning |
| --- | --- |

e)

den »fælles IT-platform«: IT-infrastruktur og tilhørende platforme på EU-plan med henblik på formidling og udligning

| f) | arbejdsformidlingers »placering« af en arbejdstager hos en arbejdsgiver eller en arbejdsgivers »rekruttering« af en arbejdstager: levering af tjenester for at skabe sammenhæng mellem udbud og efterspørgsel med det formål at besætte en ledig stilling |
| --- | --- |

f)

arbejdsformidlingers »placering« af en arbejdstager hos en arbejdsgiver eller en arbejdsgivers »rekruttering« af en arbejdstager: levering af tjenester for at skabe sammenhæng mellem udbud og efterspørgsel med det formål at besætte en ledig stilling

| g) | »grænsearbejder«: enhver arbejdstager, som udøver lønnet beskæftigelse i en medlemsstat, men som er bosat i en anden medlemsstat, hvortil han som hovedregel vender tilbage hver dag eller mindst en gang om ugen. |
| --- | --- |

g)

»grænsearbejder«: enhver arbejdstager, som udøver lønnet beskæftigelse i en medlemsstat, men som er bosat i en anden medlemsstat, hvortil han som hovedregel vender tilbage hver dag eller mindst en gang om ugen.

Begrundelse

Af hensyn til den normative klarhed og retssikkerheden er det nødvendigt at undgå implicitte elementer i definitionen af »arbejdsformidlinger« i medlemsstaterne. Hensigten er udtrykkeligt at nævne de forskellige former, som disse formidlinger kan antage, samt muligheden, for at de opererer med gevinst for øje. Dette er i overensstemmelse med såvel EU-Domstolens retspraksis (8) som Kommissionens opfattelse af arbejdsformidlingstjenester som tjenester af almen interesse (9). Denne formulering afspejler den ide, at enhver offentlig politik til opnåelse af fuld beskæftigelse bør fremme offentlig-private partnerskaber på alle territoriale niveauer samt give de private aktører adgang til informations-, rådgivnings- og formidlingstjenester på beskæftigelsesområdet.

Anbefalet ændring 4

Kapitel II

(Oprettelse af Eures-nettet) og artikel 3 (Oprettelse)

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kapitel II
  OPRETTELSE AF EURES-NETTET
  Artikel 3
  Oprettelse
  Med denne forordning oprettes et europæisk arbejdsformidlingsnet (»Eures-nettet«). | Kapitel II

  TILRETTELÆGGELSE
  OPRETTELSE AF EURES-NETTET

  Artikel 3


  Oprettelse


  Med denne forordning oprettes et europæisk arbejdsformidlingsnet (»Eures-nettet«). |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Kapitel II

OPRETTELSE AF EURES-NETTET

Artikel 3

Oprettelse

Med denne forordning oprettes et europæisk arbejdsformidlingsnet (»Eures-nettet«).

Kapitel II

TILRETTELÆGGELSE
  OPRETTELSE AF EURES-NETTET

Artikel 3

Oprettelse

Med denne forordning oprettes et europæisk arbejdsformidlingsnet (»Eures-nettet«).

Begrundelse

Formålet med nærværende forslag til forordning er ikke at oprette Eures-nettet, men derimod at forny dets tilrettelæggelse og forbedre dets dynamik, jf. anbefalet ændring 2. Overskriften til kapitel II bør tilpasses det egentlige formål, nemlig tilrettelæggelse af Eures-nettet, mens artikel 3 bør udgå.

Anbefalet ændring 5

Artikel 4. Sammensætning, roller og fælles ansvar

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Eures-nettet omfatter følgende kategorier af organisationer:






  a) | Europa-Kommissionen, som har ansvaret for at bistå Eures-nettet med udførelsen af sine aktiviteter gennem »Det Europæiske Koordineringsbureau« |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.   Eures-nettet omfatter følgende kategorier af organisationer:

a)

Europa-Kommissionen, som har ansvaret for at bistå Eures-nettet med udførelsen af sine aktiviteter gennem »Det Europæiske Koordineringsbureau«

| b) | Eures-medlemmerne, som er organer udpeget af medlemsstaterne, som har ansvaret for at anvende denne forordning i de respektive medlemsstater, dvs. »de nationale koordineringsbureauer« |
| --- | --- |

b)

Eures-medlemmerne, som er organer udpeget af medlemsstaterne, som har ansvaret for at anvende denne forordning i de respektive medlemsstater, dvs. »de nationale koordineringsbureauer«

1.   Eures-nettet omfatter følgende kategorier af organisationer:

| a) | Europa-Kommissionen, som har ansvaret for at bistå Eures-nettet med udførelsen af sine aktiviteter gennem »Det Europæiske Koordineringsbureau« |
| --- | --- |

a)

Europa-Kommissionen, som har ansvaret for at bistå Eures-nettet med udførelsen af sine aktiviteter gennem »Det Europæiske Koordineringsbureau«

| b) | Eures-medlemmerne, som er organer udpeget af medlemsstaterne, som har ansvaret for at anvende denne forordning i de respektive medlemsstater, dvs. »de nationale koordineringsbureauer« |
| --- | --- |

b)

Eures-medlemmerne, som er organer udpeget af medlemsstaterne, som har ansvaret for at anvende denne forordning i de respektive medlemsstater, dvs. »de nationale koordineringsbureauer«

| c) | Eures-partnerne, som er organisationer, som medlemsstaterne giver tilladelse til at levere bistand på nationalt, regionalt og/eller lokalt plan med henblik på formidling og udligning og/eller støttetjenester til arbejdstagere og arbejdsgivere. |
| --- | --- |

c)

Eures-partnerne, som er organisationer, som medlemsstaterne giver tilladelse til at levere bistand på nationalt, regionalt og/eller lokalt plan med henblik på formidling og udligning og/eller støttetjenester til arbejdstagere og arbejdsgivere.

| c) | Eures-partnerne, som er organisationer, som medlemsstaterne giver tilladelse til at levere bistand på nationalt, regionalt og/eller lokalt plan med henblik på formidling og udligning og/eller støttetjenester til arbejdstagere og arbejdsgivere, samt de grænseoverskridende Eures-partnerskaber. |
| --- | --- |

c)

Eures-partnerne, som er organisationer, som medlemsstaterne giver tilladelse til at levere bistand på nationalt, regionalt og/eller lokalt plan med henblik på formidling og udligning og/eller støttetjenester til arbejdstagere og arbejdsgivere, samt de grænseoverskridende Eures-partnerskaber.

2.   I overensstemmelse med deres respektive roller og ansvarsområder fremmer alle organisationer, der deltager i Eures-nettet, aktivt i tæt samarbejde de muligheder, som arbejdskraftmobilitet i Unionen tilbyder, og søger at forbedre de måder, hvorpå arbejdstagere og arbejdsgivere kan udnytte disse muligheder på lokalt plan, regionalt plan, nationalt plan og EU-plan.

2.   I overensstemmelse med deres respektive roller og ansvarsområder fremmer alle organisationer, der deltager i Eures-nettet, aktivt i tæt samarbejde de muligheder, som arbejdskraftmobilitet i Unionen tilbyder, og søger at forbedre de måder, hvorpå arbejdstagere og arbejdsgivere kan udnytte disse muligheder på lokalt plan, regionalt plan, nationalt plan og EU-plan og nationalt plan og i særdeleshed på regionalt og/eller lokalt plan.

Begrundelse

I punkt 1 c) bør de grænseoverskridende Eures-partnerskaber ikke gøres til genstand for en national godkendelsesprocedure og bør derfor optræde som særskilt kategori.

Den nye formulering af artikel 4, stk. 2, har desuden til formål at understrege den vigtige rolle, som de mindste administrative enheder spiller eller bør spille for arbejdsmarkederne i praksis. Regionsudvalgets udtalelse »De regionale og lokale myndigheders rolle i forbindelse med fremme af vækst og jobskabelse« (2013/C 62/14) understregede ligeledes, at de lokale og regionale myndigheder ofte i vid udstrækning er ansvarlige for gennemførelsen af bl.a. beskæftigelsespolitikkerne.

Anbefalet ændring 6

Artikel 6. Det Europæiske Koordineringsbureaus ansvarsområder

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Artikel 6
  Det Europæiske Koordineringsbureaus ansvarsområder | Artikel 6
  Det Europæiske Koordineringsbureaus funktion
  ansvarsområder |
| 1.   Det Europæiske Koordineringsbureau skal navnlig sørge for følgende: | 1.   Det Europæiske Koordineringsbureau skal navnlig sørge for følgende: |
| a) | udformning af en sammenhængende ramme for og tilvejebringelse af horisontal støtte til Eures-nettet, herunder |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Artikel 6

Det Europæiske Koordineringsbureaus ansvarsområder

Artikel 6

Det Europæiske Koordineringsbureaus funktion
  ansvarsområder

1.   Det Europæiske Koordineringsbureau skal navnlig sørge for følgende:

1.   Det Europæiske Koordineringsbureau skal navnlig sørge for følgende:

a)

udformning af en sammenhængende ramme for og tilvejebringelse af horisontal støtte til Eures-nettet, herunder

| a) | tilrettelæggelse
  udformning af en sammenhængende ramme for og tilvejebringelse af horisontal støtte til Eures-nettet, herunder |
| --- | --- |

a)

tilrettelæggelse
  udformning af en sammenhængende ramme for og tilvejebringelse af horisontal støtte til Eures-nettet, herunder

| i) | drift og udvikling af en europæisk portal for jobmobilitet, »Eures-portalen«, og tilhørende IT-tjenester, herunder systemer og procedurer til udveksling af ledige job, jobansøgninger, CV'er og støttedokumenter som kvalifikationspas o.l. samt andre oplysninger i samarbejde med andre relevante EU-informations- og rådgivningstjenester eller -net og -initiativer |
| --- | --- |

i)

drift og udvikling af en europæisk portal for jobmobilitet, »Eures-portalen«, og tilhørende IT-tjenester, herunder systemer og procedurer til udveksling af ledige job, jobansøgninger, CV'er og støttedokumenter som kvalifikationspas o.l. samt andre oplysninger i samarbejde med andre relevante EU-informations- og rådgivningstjenester eller -net og -initiativer

| i) | drift og udvikling af den
  en
  europæiske
  europæisk portal for jobmobilitet, benævnt»Eures-portalen«, og tilhørende IT-tjenester, herunder systemer og procedurer til udveksling af ledige job, jobansøgninger, CV'er og støttedokumenter som kvalifikationspas o.l. samt andre oplysninger i samarbejde med andre relevante EU-informations- og rådgivningstjenester eller -net og -initiativer |
| --- | --- |

i)

drift og udvikling af den
  en
  europæiske
  europæisk portal for jobmobilitet, benævnt»Eures-portalen«, og tilhørende IT-tjenester, herunder systemer og procedurer til udveksling af ledige job, jobansøgninger, CV'er og støttedokumenter som kvalifikationspas o.l. samt andre oplysninger i samarbejde med andre relevante EU-informations- og rådgivningstjenester eller -net og -initiativer

| ii) | informations- og kommunikationsaktiviteter |
| --- | --- |

ii)

informations- og kommunikationsaktiviteter

| ii) | informations- og kommunikationsaktiviteter |
| --- | --- |

ii)

informations- og kommunikationsaktiviteter

| iii) | et fælles uddannelsesprogram for Eures-personale |
| --- | --- |

iii)

et fælles uddannelsesprogram for Eures-personale

| iii) | et fælles uddannelsesprogram for Eures-personale |
| --- | --- |

iii)

et fælles uddannelsesprogram for Eures-personale

| iv) | fremme af netværkssamarbejde, udveksling af bedste praksis og gensidig læring inden for Eures-nettet |
| --- | --- |

iv)

fremme af netværkssamarbejde, udveksling af bedste praksis og gensidig læring inden for Eures-nettet

| iv) | fremme af netværkssamarbejde, udveksling af bedste praksis og gensidig læring inden for Eures-nettet |
| --- | --- |

iv)

fremme af netværkssamarbejde, udveksling af bedste praksis og gensidig læring inden for Eures-nettet

| b) | analyse af geografisk og beskæftigelsesmæssig mobilitet |
| --- | --- |

b)

analyse af geografisk og beskæftigelsesmæssig mobilitet

| b) | analyse af geografisk og beskæftigelsesmæssig mobilitet under hensyntagen til særlige regionale og/eller lokale forhold |
| --- | --- |

b)

analyse af geografisk og beskæftigelsesmæssig mobilitet under hensyntagen til særlige regionale og/eller lokale forhold

| c) | udvikling af en hensigtsmæssig ramme for samarbejde og formidling og udligning inden for Unionen vedrørende lærlingepladser og praktikpladser i henhold til denne forordning |
| --- | --- |

c)

udvikling af en hensigtsmæssig ramme for samarbejde og formidling og udligning inden for Unionen vedrørende lærlingepladser og praktikpladser i henhold til denne forordning

| c) | udvikling af en hensigtsmæssig ramme for samarbejde og formidling og udligning inden for Unionen vedrørende lærlingepladser og praktikpladser i henhold til denne forordning |
| --- | --- |

c)

udvikling af en hensigtsmæssig ramme for samarbejde og formidling og udligning inden for Unionen vedrørende lærlingepladser og praktikpladser i henhold til denne forordning

| d) | overvågning og evaluering af Eures-aktivitet og beskæftigelsesresultater heraf i samarbejde med Eures-medlemmer. |
| --- | --- |

d)

overvågning og evaluering af Eures-aktivitet og beskæftigelsesresultater heraf i samarbejde med Eures-medlemmer.

| d) | overvågning og evaluering af Eures-aktivitet og beskæftigelsesresultater heraf i samarbejde med Eures-medlemmer, navnlig under hensyntagen til den regionale og/eller lokale dimension, samt formulering af eventuelle relevante forslag til forbedringer. |
| --- | --- |

d)

overvågning og evaluering af Eures-aktivitet og beskæftigelsesresultater heraf i samarbejde med Eures-medlemmer, navnlig under hensyntagen til den regionale og/eller lokale dimension, samt formulering af eventuelle relevante forslag til forbedringer.

2.   Dets flerårige arbejdsprogrammer udarbejdes i samråd med Eures-koordineringsgruppen, jf. artikel 11.

2.   Det Europæiske Koordineringsbureau vedtager
  Dets flerårige arbejdsprogrammer udarbejdes i samråd med Eures-koordineringsgruppen, jf. artikel 11.

Begrundelse

Udtrykket »funktion« er mere præcist og resulterer i øget retssikkerhed. Ændringerne til stk. 1, litra a), forbedrer formuleringen rent teknisk og understreger, at Eures-portalen allerede er aktiv. Overvågningen og evalueringen af Eures' resultater på beskæftigelsesområdet vil være mere effektiv, hvis der gives flere og bedre oplysninger om de mindste administrative enheder i de statslige strukturer. Det er ligeledes nødvendigt at supplere bureauets opgaver med eventuelle relevante forslag til forbedringer. Endelig anbefales det at præcisere forordningen for så vidt angår forpligtelsen til at udarbejde flerårige arbejdsprogrammer. Den oprindelige formulering i stk. 2 præciserer ikke bureauets forpligtelse, som formentlig fremgår implicit af Eures-retningslinjerne, jf. punkt 2.4.1 i Eures-chartret.

Anbefalet ændring 7

Artikel 7. De nationale koordineringsbureauers ansvarsområder

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Artikel 7
  De nationale koordineringsbureauers ansvarsområder | Artikel 7
  De nationale koordineringsbureauers funktion
  ansvarsområder |
| 1.   Hvert nationalt koordineringsbureau er ansvarligt for | 1.   Hvert nationalt koordineringsbureau påtager sig navnlig ansvaret
  er ansvarligt for |
| a) | samarbejde med Kommissionen og de øvrige medlemsstater om formidling og udligning inden for de rammer, der fastlægges i kapitel III |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Artikel 7

De nationale koordineringsbureauers ansvarsområder

Artikel 7

De nationale koordineringsbureauers funktion
  ansvarsområder

1.   Hvert nationalt koordineringsbureau er ansvarligt for

1.   Hvert nationalt koordineringsbureau påtager sig navnlig ansvaret
  er ansvarligt for

a)

samarbejde med Kommissionen og de øvrige medlemsstater om formidling og udligning inden for de rammer, der fastlægges i kapitel III

| b) | tilrettelæggelse af arbejdet for Eures i medlemsstaten, herunder levering af støttetjenester i overensstemmelse med kapitel IV |
| --- | --- |

b)

tilrettelæggelse af arbejdet for Eures i medlemsstaten, herunder levering af støttetjenester i overensstemmelse med kapitel IV

| a) | samarbejde med Kommissionen og de øvrige medlemsstater om formidling og udligning inden for de rammer, der fastlægges i kapitel III |
| --- | --- |

a)

samarbejde med Kommissionen og de øvrige medlemsstater om formidling og udligning inden for de rammer, der fastlægges i kapitel III

| b) | tilrettelæggelse af arbejdet for Eures i medlemsstaten, herunder tilrettelæggelse af leveringen af støttetjenester under behørig hensyntagen til den regionale og/eller lokale dimension i overensstemmelse med kapitel IV |
| --- | --- |

b)

tilrettelæggelse af arbejdet for Eures i medlemsstaten, herunder tilrettelæggelse af leveringen af støttetjenester under behørig hensyntagen til den regionale og/eller lokale dimension i overensstemmelse med kapitel IV

| c) | koordinering af foranstaltninger, der gennemføres af den pågældende medlemsstat og i samarbejde med andre medlemsstater i henhold til kapitel V. |
| --- | --- |

c)

koordinering af foranstaltninger, der gennemføres af den pågældende medlemsstat og i samarbejde med andre medlemsstater i henhold til kapitel V.

| c) | koordinering af foranstaltninger, der gennemføres af den pågældende medlemsstat og i samarbejde med andre medlemsstater i henhold til kapitel V. |
| --- | --- |

c)

koordinering af foranstaltninger, der gennemføres af den pågældende medlemsstat og i samarbejde med andre medlemsstater i henhold til kapitel V.

2.   Det nationale koordineringsbureau tilrettelægger også gennemførelsen på nationalt plan af de horisontale støtteaktiviteter, der tilbydes af Det Europæiske Koordineringsbureau, jf. artikel 6, i givet fald i tæt samarbejde med Det Europæiske Koordineringsbureau og andre nationale koordineringsbureauer. Disse horisontale støtteaktiviteter er navnlig:

2.   Det nationale koordineringsbureau tilrettelægger også gennemførelsen på nationalt plan af de horisontale støtteaktiviteter, der tilbydes af Det Europæiske Koordineringsbureau, jf. artikel 6, i givet fald i tæt samarbejde med Det Europæiske Koordineringsbureau og andre nationale koordineringsbureauer. I denne forbindelse skal de enkelte nationale bureauer D

  isse horisontale støtteaktiviteter er navnlig

| a) | med henblik på offentliggørelse, herunder på Eures-portalen, indsamling og validering af oplysninger om Eures-partnere, der opererer fra dets nationale område, deres aktiviteter og omfanget af de støttetjenester, de leverer til arbejdstagere og arbejdsgivere |
| --- | --- |

a)

med henblik på offentliggørelse, herunder på Eures-portalen, indsamling og validering af oplysninger om Eures-partnere, der opererer fra dets nationale område, deres aktiviteter og omfanget af de støttetjenester, de leverer til arbejdstagere og arbejdsgivere

| a) | med henblik på offentliggørelse, herunder på Eures-portalen, indsamle og validere
  indsamling og validering af oplysninger om Eures-partnere, der opererer fra dets nationale område, deres aktiviteter og omfanget af de støttetjenester, de leverer til arbejdstagere og arbejdsgivere |
| --- | --- |

a)

med henblik på offentliggørelse, herunder på Eures-portalen, indsamle og validere
  indsamling og validering af oplysninger om Eures-partnere, der opererer fra dets nationale område, deres aktiviteter og omfanget af de støttetjenester, de leverer til arbejdstagere og arbejdsgivere

| b) | levering af forberedende undervisningsaktiviteter vedrørende Eures-aktivitet, udvælgelse af personale til deltagelse i det fælles uddannelsesprogram og i gensidige læringsaktiviteter |
| --- | --- |

b)

levering af forberedende undervisningsaktiviteter vedrørende Eures-aktivitet, udvælgelse af personale til deltagelse i det fælles uddannelsesprogram og i gensidige læringsaktiviteter

| b) | levere
  levering af forberedende undervisningsaktiviteter vedrørende Eures-aktivitet og udvælge
  udvælgelse af personale til deltagelse i det fælles uddannelsesprogram og i gensidige læringsaktiviteter |
| --- | --- |

b)

levere
  levering af forberedende undervisningsaktiviteter vedrørende Eures-aktivitet og udvælge
  udvælgelse af personale til deltagelse i det fælles uddannelsesprogram og i gensidige læringsaktiviteter

| c) | indsamling og analyse af data vedrørende artikel 28 og 29. |
| --- | --- |

c)

indsamling og analyse af data vedrørende artikel 28 og 29.

| c) | udarbejde et årligt arbejdsprogram i henhold til artikel 28 samt indsamle og analysere
  indsamling og analyse af data vedrørende
  dataene som omhandlet i artikel 28 og 29 |
| --- | --- |

c)

udarbejde et årligt arbejdsprogram i henhold til artikel 28 samt indsamle og analysere
  indsamling og analyse af data vedrørende
  dataene som omhandlet i artikel 28 og 29

3.   Med henblik på offentliggørelse, herunder på Eures-portalen, og i arbejdstagernes og arbejdsgivernes interesse skal det nationale koordineringsbureau validere, regelmæssigt ajourføre og rettidigt formidle information og vejledning på nationalt plan om:

3.   Med henblik på offentliggørelse, herunder på Eures-portalen, og i arbejdstagernes og arbejdsgivernes interesse skal det nationale koordineringsbureau validere, regelmæssigt ajourføre og rettidigt formidle information og vejledning på nationalt plan om:

| a) | leve- og arbejdsvilkår |
| --- | --- |

a)

leve- og arbejdsvilkår

| b) | administrative procedurer vedrørende beskæftigelse |
| --- | --- |

b)

administrative procedurer vedrørende beskæftigelse

| c) | gældende regler for arbejdstagere |
| --- | --- |

c)

gældende regler for arbejdstagere

| d) | lærlingepladser og praktikpladser |
| --- | --- |

d)

lærlingepladser og praktikpladser

| e) | hvor det er relevant, situationen for grænsearbejdstagere, navnlig i grænseoverskridende regioner. |
| --- | --- |

e)

hvor det er relevant, situationen for grænsearbejdstagere, navnlig i grænseoverskridende regioner.

| a) | leve- og arbejdsvilkår |
| --- | --- |

a)

leve- og arbejdsvilkår

| b) | administrative procedurer vedrørende beskæftigelse |
| --- | --- |

b)

administrative procedurer vedrørende beskæftigelse

| c) | gældende regler for arbejdstagere |
| --- | --- |

c)

gældende regler for arbejdstagere

| d) | lærlingepladser og praktikpladser |
| --- | --- |

d)

lærlingepladser og praktikpladser

| e) | hvor det er relevant, situationen for grænsearbejdstagere, navnlig i grænseoverskridende regioner. |
| --- | --- |

e)

hvor det er relevant, situationen for grænsearbejdstagere, navnlig i grænseoverskridende regioner.

Hvor det er relevant, kan det nationale koordineringsbureau validere og formidle oplysningerne i samarbejde med andre informations- og rådgivningstjenester og -net samt relevante instanser på nationalt plan, herunder dem, der er omhandlet i artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om foranstaltninger til fremme af arbejdstagernes udøvelse af deres ret til fri bevægelighed.

Hvor det er relevant, kan det nationale koordineringsbureau validere og formidle oplysningerne i samarbejde med andre informations- og rådgivningstjenester og -net samt relevante instanser på nationalt plan, herunder dem, der er omhandlet i artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/.../EU om foranstaltninger til fremme af arbejdstagernes udøvelse af deres ret til fri bevægelighed.

4.   Det nationale koordineringsbureau yder generel støtte til de organisationer, der deltager i Eures-nettet, på sit eget område med hensyn til samarbejdet med deres Eures-modparter i andre medlemsstater. Dette omfatter støtte i tilfælde af klager vedrørende ledige job og rekrutteringer via Eures samt samarbejde med offentlige myndigheder som f.eks. arbejdstilsyn.

4.   Det nationale koordineringsbureau yder generel støtte til de organisationer, der deltager i Eures-nettet, på sit eget område med hensyn til samarbejdet med deres Eures-modparter i andre medlemsstater. Dette omfatter støtte i tilfælde af klager vedrørende ledige job og rekrutteringer via Eures samt samarbejde med offentlige myndigheder som f.eks. arbejdstilsyn.

5.   Det nationale koordineringsbureau fremmer samarbejdet med interesserede parter som f.eks. karrierevejledningstjenester, universiteter, handelskamre og organisationer, der arbejder med lærlinge- og praktikordninger.

5.   Det nationale koordineringsbureau fremmer samarbejdet med interesserede parter som f.eks. karrierevejledningstjenester, universiteter, handelskamre og organisationer, der arbejder med lærlinge- og praktikordninger.

6.   Den enkelte medlemsstat sikrer, at dens nationale koordineringsbureau får det nødvendige personale og de nødvendige ressourcer til at udføre sine opgaver som defineret i denne forordning.

6.   Den enkelte medlemsstat sikrer, at dens nationale koordineringsbureau får det nødvendige personale og de nødvendige ressourcer til at udføre sine opgaver som defineret i denne forordning, og at bureauet repræsenterer de regionale og/eller lokale interesser behørigt på sit respektive område.

7.   Det nationale koordineringsbureau ledes af en national koordinator, der er medlem af den i artikel 11 omhandlede koordineringsgruppe.

7.   Det nationale koordineringsbureau ledes af en national koordinator, der er medlem af den i artikel 11 omhandlede koordineringsgruppe.

Begrundelse

Ændringen af artiklens overskrift samt stk. 1 er i overensstemmelse med den foregående anbefalede ændring. Den nye formulering af stk. 1, litra b), udgør en teknisk forbedring, eftersom de nationale koordineringsbureauer ikke leverer støttetjenester, men derimod tilrettelægger leveringen heraf. Ændringen har ligeledes til formål at styrke den regionale dimension af de støttetjenester, som Eures-partnerne leverer. Ændringerne af stk. 2 og stk. 3 udgør ligeledes en teknisk forbedring. Den nye formulering af artikel 7, stk. 6, har til formål at sikre, at spørgsmål vedrørende arbejdskraftens mobilitet behandles så tæt på borgerne som muligt.

Anbefalet ændring 8

Artikel 8. Godkendelse af Eures-partnere

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Hver medlemsstat opretter et system for godkendelse af Eures-partnere, som skal deltage i Eures-nettet, overvåger deres aktiviteter og deres overholdelse af den nationale lovgivning og EU-lovgivningen i forbindelse med anvendelsen af denne forordning. Dette system skal være gennemsigtigt, forholdsmæssigt og overholde princippet om ligebehandling af ansøgerorganisationer og en retfærdig procedure. | 1.   Hver medlemsstat opretter et system for godkendelse af Eures-partnere, som skal deltage i Eures-nettet, overvåger deres aktiviteter og deres overholdelse af den nationale lovgivning og EU-lovgivningen i forbindelse med anvendelsen af denne forordning. Dette system skal være gennemsigtigt, forholdsmæssigt og overholde princippet om ligebehandling af ansøgerorganisationer og en retfærdig procedure.

  De grænseoverskridende Eures-partnerskaber, der foreslås af de territorialt ansvarlige tjenestegrene, fritages for denne nationale godkendelsesprocedure og betragtes, når de én gang er etablerede, som fuldgyldige Eures-partnere. |
| 2.   Medlemsstaterne underretter Det Europæiske Koordineringsbureau om deres nationale systemer og de Eures-partnere, de har givet tilladelse til at deltage i Eures-nettet. | 2.   Medlemsstaterne underretter Det Europæiske Koordineringsbureau om deres nationale systemer og de Eures-partnere, de har givet tilladelse til at deltage i Eures-nettet. |
| 3.   Enhver arbejdsformidling, der opererer lovligt i en medlemsstat, kan i den pågældende medlemsstat anmode om at måtte deltage i Eures-nettet som Eures-partner i henhold til betingelserne i denne forordning og systemet i den pågældende medlemsstat. | 3.   Enhver arbejdsformidling, der opererer lovligt i en medlemsstat, kan i den pågældende medlemsstat anmode om at måtte deltage i Eures-nettet som Eures-partner i henhold til betingelserne i denne forordning og systemet i den pågældende medlemsstat. |
| 4.   Eures-partnere har tilladelse til at deltage i Eures-nettet i henhold til de fælles minimumkriterier, der fastlægges i bilaget. | 4.   Eures-partnere har tilladelse til at deltage i Eures-nettet i henhold til de fælles minimumkriterier, der fastlægges i bilaget. |
| 5.   De fælles minimumskriterier gælder med forbehold af en medlemsstats anvendelse af yderligere kriterier eller krav, som anses for nødvendige af medlemsstaten med henblik på en korrekt anvendelse af de gældende regler for arbejdsformidlingers aktiviteter og den effektive forvaltning af arbejdsmarkedspolitikkerne på dennes nationale område. For at sikre gennemsigtighed skal sådanne kriterier og krav være en integrerende del at det i stk. 1 omhandlede system. | 5.   De fælles minimumskriterier gælder med forbehold af en medlemsstats anvendelse af yderligere kriterier eller krav, som anses for nødvendige af medlemsstaten med henblik på en korrekt anvendelse af de gældende regler for arbejdsformidlingers aktiviteter og den effektive forvaltning af arbejdsmarkedspolitikkerne på dennes nationale område. For at sikre gennemsigtighed skal sådanne kriterier og krav være en integrerende del at det i stk. 1 omhandlede system. |
| 6.   Eures-partnerne kan inddrage andre Eures-partnere eller andre organisationer med henblik på at overholde kriterierne i bilaget. I sådanne tilfælde er den fortsatte eksistens af et hensigtsmæssigt partnerskab en yderligere forudsætning for deltagelse i Eures-nettet. | 6.   Eures-partnerne kan inddrage andre Eures-partnere eller andre organisationer med henblik på at overholde kriterierne i bilaget. I sådanne tilfælde er den fortsatte eksistens af et hensigtsmæssigt partnerskab, der navnlig sigter mod at løse specifikke problemer på regionalt og/eller lokalt plan i EU, en yderligere forudsætning for deltagelse i Eures-nettet. |
| 7.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 vedrørende ændring af bilaget. | 7.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 vedrørende ændring af bilaget. |
| 8.   Ved hjælp af gennemførelsesretsakter kan Kommissionen vedtage en skabelon for beskrivelsen af det nationale system og procedurerne for udveksling af oplysninger om de nationale systemer mellem medlemsstaterne. Disse gennemførelsesretsakter vedtages af Kommissionen efter rådgivningsproceduren i artikel 34, stk. 2. | 8.   Ved hjælp af gennemførelsesretsakter kan Kommissionen vedtage en skabelon for beskrivelsen af det nationale system og procedurerne for udveksling af oplysninger om de nationale systemer mellem medlemsstaterne. Disse gennemførelsesretsakter vedtages af Kommissionen efter rådgivningsproceduren i artikel 34, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.   Hver medlemsstat opretter et system for godkendelse af Eures-partnere, som skal deltage i Eures-nettet, overvåger deres aktiviteter og deres overholdelse af den nationale lovgivning og EU-lovgivningen i forbindelse med anvendelsen af denne forordning. Dette system skal være gennemsigtigt, forholdsmæssigt og overholde princippet om ligebehandling af ansøgerorganisationer og en retfærdig procedure.

1.   Hver medlemsstat opretter et system for godkendelse af Eures-partnere, som skal deltage i Eures-nettet, overvåger deres aktiviteter og deres overholdelse af den nationale lovgivning og EU-lovgivningen i forbindelse med anvendelsen af denne forordning. Dette system skal være gennemsigtigt, forholdsmæssigt og overholde princippet om ligebehandling af ansøgerorganisationer og en retfærdig procedure.

De grænseoverskridende Eures-partnerskaber, der foreslås af de territorialt ansvarlige tjenestegrene, fritages for denne nationale godkendelsesprocedure og betragtes, når de én gang er etablerede, som fuldgyldige Eures-partnere.

2.   Medlemsstaterne underretter Det Europæiske Koordineringsbureau om deres nationale systemer og de Eures-partnere, de har givet tilladelse til at deltage i Eures-nettet.

2.   Medlemsstaterne underretter Det Europæiske Koordineringsbureau om deres nationale systemer og de Eures-partnere, de har givet tilladelse til at deltage i Eures-nettet.

3.   Enhver arbejdsformidling, der opererer lovligt i en medlemsstat, kan i den pågældende medlemsstat anmode om at måtte deltage i Eures-nettet som Eures-partner i henhold til betingelserne i denne forordning og systemet i den pågældende medlemsstat.

3.   Enhver arbejdsformidling, der opererer lovligt i en medlemsstat, kan i den pågældende medlemsstat anmode om at måtte deltage i Eures-nettet som Eures-partner i henhold til betingelserne i denne forordning og systemet i den pågældende medlemsstat.

4.   Eures-partnere har tilladelse til at deltage i Eures-nettet i henhold til de fælles minimumkriterier, der fastlægges i bilaget.

4.   Eures-partnere har tilladelse til at deltage i Eures-nettet i henhold til de fælles minimumkriterier, der fastlægges i bilaget.

5.   De fælles minimumskriterier gælder med forbehold af en medlemsstats anvendelse af yderligere kriterier eller krav, som anses for nødvendige af medlemsstaten med henblik på en korrekt anvendelse af de gældende regler for arbejdsformidlingers aktiviteter og den effektive forvaltning af arbejdsmarkedspolitikkerne på dennes nationale område. For at sikre gennemsigtighed skal sådanne kriterier og krav være en integrerende del at det i stk. 1 omhandlede system.

5.   De fælles minimumskriterier gælder med forbehold af en medlemsstats anvendelse af yderligere kriterier eller krav, som anses for nødvendige af medlemsstaten med henblik på en korrekt anvendelse af de gældende regler for arbejdsformidlingers aktiviteter og den effektive forvaltning af arbejdsmarkedspolitikkerne på dennes nationale område. For at sikre gennemsigtighed skal sådanne kriterier og krav være en integrerende del at det i stk. 1 omhandlede system.

6.   Eures-partnerne kan inddrage andre Eures-partnere eller andre organisationer med henblik på at overholde kriterierne i bilaget. I sådanne tilfælde er den fortsatte eksistens af et hensigtsmæssigt partnerskab en yderligere forudsætning for deltagelse i Eures-nettet.

6.   Eures-partnerne kan inddrage andre Eures-partnere eller andre organisationer med henblik på at overholde kriterierne i bilaget. I sådanne tilfælde er den fortsatte eksistens af et hensigtsmæssigt partnerskab, der navnlig sigter mod at løse specifikke problemer på regionalt og/eller lokalt plan i EU, en yderligere forudsætning for deltagelse i Eures-nettet.

7.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 vedrørende ændring af bilaget.

7.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 33 vedrørende ændring af bilaget.

8.   Ved hjælp af gennemførelsesretsakter kan Kommissionen vedtage en skabelon for beskrivelsen af det nationale system og procedurerne for udveksling af oplysninger om de nationale systemer mellem medlemsstaterne. Disse gennemførelsesretsakter vedtages af Kommissionen efter rådgivningsproceduren i artikel 34, stk. 2.

8.   Ved hjælp af gennemførelsesretsakter kan Kommissionen vedtage en skabelon for beskrivelsen af det nationale system og procedurerne for udveksling af oplysninger om de nationale systemer mellem medlemsstaterne. Disse gennemførelsesretsakter vedtages af Kommissionen efter rådgivningsproceduren i artikel 34, stk. 2.

Begrundelse

Hensigten med ændringen af artikel 8, stk. 1, er at sikre overensstemmelse med bestemmelserne vedrørende grænseoverskridende Eures-partnerskaber, navnlig på grundlag af artikel 21, litra a), i forordning 1296/2013 af 11. december 2013 om et EU-program for beskæftigelse og social innovation (EaSI).

Artikel 8, stk. 6: Samarbejdet mellem Eures-partnerne eller mellem partnerne og andre organisationer udgør en foranstaltning, som kan bidrage til at gøre Eures-partnernes indsats mere effektiv med henblik på tilpasning til kravene i bilaget til forslag til forordning. Forordningen kræver netop, at et sådant samarbejde udvikles i praksis under hensyntagen til forskellene på regionalt og/eller lokalt plan i EU.

Anbefalet ændring 9

Artikel 11. Koordineringsgruppen

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Koordineringsgruppen består af repræsentanter for Det Europæiske Koordineringsbureau og de nationale koordineringsbureauer. | 1.   Koordineringsgruppen består af repræsentanter for Det Europæiske Koordineringsbureau og de nationale koordineringsbureauer. |
| 2.   Koordineringsgruppen støtter gennemførelsen af denne forordning ved at udveksle oplysninger og udvikle vejledning. Den bidrager navnlig til at udarbejde udkast til tekniske standarder og formater, jf. artikel 14, stk. 8, og artikel 16, stk. 5. | 2.   Koordineringsgruppen støtter gennemførelsen af denne forordning ved at udveksle oplysninger og udvikle vejledning. Den bidrager navnlig til at udarbejde udkast til tekniske standarder og formater, jf. artikel 14, stk. 8, og artikel 16, stk. 5. |
| 3.   Det Europæiske Koordineringsbureau tilrettelægger koordineringsgruppens arbejde og leder møderne.
  Det inviterer repræsentanter for arbejdsmarkedets parter på EU-plan til at deltage i møderne. | 3.   Det Europæiske Koordineringsbureau tilrettelægger koordineringsgruppens arbejde og leder møderne. Det inviterer repræsentanter for arbejdsmarkedets parter på EU-plan til at deltage i møderne i overensstemmelse med artikel 28, stk. 4. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.   Koordineringsgruppen består af repræsentanter for Det Europæiske Koordineringsbureau og de nationale koordineringsbureauer.

1.   Koordineringsgruppen består af repræsentanter for Det Europæiske Koordineringsbureau og de nationale koordineringsbureauer.

2.   Koordineringsgruppen støtter gennemførelsen af denne forordning ved at udveksle oplysninger og udvikle vejledning. Den bidrager navnlig til at udarbejde udkast til tekniske standarder og formater, jf. artikel 14, stk. 8, og artikel 16, stk. 5.

2.   Koordineringsgruppen støtter gennemførelsen af denne forordning ved at udveksle oplysninger og udvikle vejledning. Den bidrager navnlig til at udarbejde udkast til tekniske standarder og formater, jf. artikel 14, stk. 8, og artikel 16, stk. 5.

3.   Det Europæiske Koordineringsbureau tilrettelægger koordineringsgruppens arbejde og leder møderne.

Det inviterer repræsentanter for arbejdsmarkedets parter på EU-plan til at deltage i møderne.

3.   Det Europæiske Koordineringsbureau tilrettelægger koordineringsgruppens arbejde og leder møderne. Det inviterer repræsentanter for arbejdsmarkedets parter på EU-plan til at deltage i møderne i overensstemmelse med artikel 28, stk. 4.

Begrundelse

Der er tale om en systematisk forbedring i overensstemmelse med forslaget til forordning. Et af målene med at invitere repræsentanter for arbejdsmarkedets parter på EU-plan til at deltage i møderne er at sikre, at de høres i forhold til de arbejdsprogrammer, som de nationale koordineringsbureauer udarbejder hvert år.

Anbefalet ændring 10

Artikel 18. Principper

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne sikrer, at arbejdstagere og arbejdsgivere kan få adgang til støttetjenester på nationalt plan. | 1.   Medlemsstaterne sikrer, at arbejdstagere og arbejdsgivere kan få adgang til støttetjenester på nationalt plan. |
| 2.   Medlemsstaterne støtter udviklingen af en koordineret tilgang til sådanne tjenester på nationalt plan. | 2.   Medlemsstaterne støtter udviklingen af en koordineret tilgang til sådanne tjenester på nationalt plan med det formål at imødekomme specifikke behov på regionalt og/eller lokalt plan. |
| 3.   Medlemsstaterne sikrer levering af støttetjenester, jf. artikel 20-23, gennem Eures-partnere på følgende måde: | 3.   Medlemsstaterne sikrer levering af støttetjenester, jf. artikel 20-23, gennem Eures-partnere på følgende måde: |
| a) | gennem de offentlige arbejdsformidlinger i den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med artikel 10 |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.   Medlemsstaterne sikrer, at arbejdstagere og arbejdsgivere kan få adgang til støttetjenester på nationalt plan.

1.   Medlemsstaterne sikrer, at arbejdstagere og arbejdsgivere kan få adgang til støttetjenester på nationalt plan.

2.   Medlemsstaterne støtter udviklingen af en koordineret tilgang til sådanne tjenester på nationalt plan.

2.   Medlemsstaterne støtter udviklingen af en koordineret tilgang til sådanne tjenester på nationalt plan med det formål at imødekomme specifikke behov på regionalt og/eller lokalt plan.

3.   Medlemsstaterne sikrer levering af støttetjenester, jf. artikel 20-23, gennem Eures-partnere på følgende måde:

3.   Medlemsstaterne sikrer levering af støttetjenester, jf. artikel 20-23, gennem Eures-partnere på følgende måde:

a)

gennem de offentlige arbejdsformidlinger i den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med artikel 10

| b) | gennem organisationer, der handler under de offentlige arbejdsformidlingers ansvar i den pågældende medlemsstat, i henhold til delegation, udlicitering eller specifikke aftaler undertegnet enten med disse offentlige arbejdsformidlinger eller andre organer vedrørende de tjenester, som disse organisationer leverer |
| --- | --- |

b)

gennem organisationer, der handler under de offentlige arbejdsformidlingers ansvar i den pågældende medlemsstat, i henhold til delegation, udlicitering eller specifikke aftaler undertegnet enten med disse offentlige arbejdsformidlinger eller andre organer vedrørende de tjenester, som disse organisationer leverer

| c) | gennem en eller flere Eures-partnere eller |
| --- | --- |

c)

gennem en eller flere Eures-partnere eller

| d) | en kombination af litra a)-c). |
| --- | --- |

d)

en kombination af litra a)-c).

| a) | gennem de offentlige arbejdsformidlinger i den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med artikel 10 |
| --- | --- |

a)

gennem de offentlige arbejdsformidlinger i den pågældende medlemsstat i overensstemmelse med artikel 10

| b) | gennem organisationer, der handler under de offentlige arbejdsformidlingers ansvar i den pågældende medlemsstat, i henhold til delegation, udlicitering eller specifikke aftaler undertegnet enten med disse offentlige arbejdsformidlinger eller andre organer vedrørende de tjenester, som disse organisationer leverer |
| --- | --- |

b)

gennem organisationer, der handler under de offentlige arbejdsformidlingers ansvar i den pågældende medlemsstat, i henhold til delegation, udlicitering eller specifikke aftaler undertegnet enten med disse offentlige arbejdsformidlinger eller andre organer vedrørende de tjenester, som disse organisationer leverer

| c) | gennem en eller flere Eures-partnere eller |
| --- | --- |

c)

gennem en eller flere Eures-partnere eller

| d) | en kombination af litra a)-c). |
| --- | --- |

d)

en kombination af litra a)-c).

4.   I den enkelte medlemsstat skal de i artikel 20-23 omhandlede støttetjenester i det mindste leveres af organisationer som omhandlet i enten stk. 3, litra a) eller stk. 3, litra b).

4.   I den enkelte medlemsstat skal de i artikel 20-23 omhandlede støttetjenester i det mindste leveres af organisationer som omhandlet i enten stk. 3, litra a) eller stk. 3, litra b).

5.   Støttetjenester for arbejdstagere som beskrevet i artikel 20, 22 og 23 og den bistand til registrering på Eures-portalen, der er omhandlet i artikel 17, stk. 1, er gratis.

5.   Støttetjenester for arbejdstagere som beskrevet i artikel 20, 22 og 23 og den bistand til registrering på Eures-portalen, der er omhandlet i artikel 17, stk. 1, er gratis.

6.   De støttetjenester til arbejdsgivere, der er omhandlet i artikel 21 og 22, og den bistand til registrering på Eures-portalen, der er omhandlet i artikel 17, stk. 2, kan være pålagt gebyr. Ved opkrævning af gebyrer må der ikke gøres forskel mellem gebyrer opkrævet for Eures-tjenester og gebyrer for andre, sammenlignelige tjenester, der leveres af den pågældende organisation.

6.   De støttetjenester til arbejdsgivere, der er omhandlet i artikel 21 og 22, og den bistand til registrering på Eures-portalen, der er omhandlet i artikel 17, stk. 2, kan være pålagt gebyr. Ved opkrævning af gebyrer må der ikke gøres forskel mellem gebyrer opkrævet for Eures-tjenester og gebyrer for andre, sammenlignelige tjenester, der leveres af den pågældende organisation.

7.   De berørte Eures-partnere skal klart over for arbejdstagerne og arbejdsgiverne anføre, hvilke støttetjenester de tilbyder, hvor og hvordan der er adgang til disse tjenester samt betingelserne for denne adgang, gennem deres informationskanaler. Disse oplysninger offentliggøres på Eures-portalen.

7.   De berørte Eures-partnere skal klart over for arbejdstagerne og arbejdsgiverne anføre, hvilke støttetjenester de tilbyder, hvor og hvordan der er adgang til disse tjenester samt betingelserne for denne adgang, gennem deres informationskanaler. Disse oplysninger offentliggøres på Eures-portalen.

Begrundelse

Eures-nettes succes afhænger af, om medlemsstaterne er i stand til at tage bedre højde for de specifikke interesser på regionalt og/eller lokalt plan i EU.

Anbefalet ændring 11

Artikel 25. Udveksling af oplysninger om strømme og mønstre

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Kommissionen og medlemsstaterne overvåger strømme og mønstre i arbejdskraftmobilitet i Unionen på grundlag af Eurostat-statistikker og de tilgængelige nationale data. | Kommissionen og medlemsstaterne overvåger strømme og mønstre i arbejdskraftmobilitet i Unionen på grundlag af Eurostat-statistikker og de tilgængelige nationale og regionale data. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Kommissionen og medlemsstaterne overvåger strømme og mønstre i arbejdskraftmobilitet i Unionen på grundlag af Eurostat-statistikker og de tilgængelige nationale data.

Kommissionen og medlemsstaterne overvåger strømme og mønstre i arbejdskraftmobilitet i Unionen på grundlag af Eurostat-statistikker og de tilgængelige nationale og regionale data.

Begrundelse

Resultaterne af Kommissionens og medlemsstaternes overvågning af strømme og mønstre i arbejdskraftmobilitet kan bedre tilpasses til de faktiske omstændigheder, hvis der tages mere og bedre hensyn til forskellene mellem EU's regioner.

Ændringsforslag 12

Artikel 26. Udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Den enkelte medlemsstat indsamler og analyserer navnlig oplysninger om: | 1.   Den enkelte medlemsstat indsamler og analyserer navnlig oplysninger om: |
| a) | mangel på arbejdskraft og overskud af arbejdskraft på nationale og sektorspecifikke arbejdsmarkeder og i hvilket omfang arbejdskraftmobilitet kan afhjælpe disse problemer |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.   Den enkelte medlemsstat indsamler og analyserer navnlig oplysninger om:

1.   Den enkelte medlemsstat indsamler og analyserer navnlig oplysninger om:

a)

mangel på arbejdskraft og overskud af arbejdskraft på nationale og sektorspecifikke arbejdsmarkeder og i hvilket omfang arbejdskraftmobilitet kan afhjælpe disse problemer

| b) | Eures-aktiviteter på nationalt plan |
| --- | --- |

b)

Eures-aktiviteter på nationalt plan

| c) | Eures-nettets stilling på markedet for rekrutteringstjenester på nationalt plan som helhed. |
| --- | --- |

c)

Eures-nettets stilling på markedet for rekrutteringstjenester på nationalt plan som helhed.

| a) | mangel på arbejdskraft og overskud af arbejdskraft på nationale og sektorspecifikke arbejdsmarkeder og i hvilket omfang arbejdskraftmobilitet kan afhjælpe disse problemer |
| --- | --- |

a)

mangel på arbejdskraft og overskud af arbejdskraft på nationale og sektorspecifikke arbejdsmarkeder og i hvilket omfang arbejdskraftmobilitet kan afhjælpe disse problemer

| b) | Eures-aktiviteter på nationalt plan |
| --- | --- |

b)

Eures-aktiviteter på nationalt plan

| c) | Eures-nettets stilling på markedet for rekrutteringstjenester på nationalt plan som helhed. |
| --- | --- |

c)

Eures-nettets stilling på markedet for rekrutteringstjenester på nationalt plan som helhed.

2.   De nationale koordineringsbureauer har ansvaret for at dele oplysninger inden for Eures-nettet og bidrage til den fælles analyse.

2.   De nationale koordineringsbureauer har ansvaret for at dele oplysninger inden for Eures-nettet og bidrage til den fælles analyse.

3.   Under hensyntagen til informationsudveksling og den fælles analyse udvikler medlemsstaterne mobilitetspolitikker som en integrerende del af deres beskæftigelsespolitikker. Disse mobilitetspolitikker udgør den ramme, som medlemsstaterne anvender til gennemførelsen af den i artikel 28 omhandlede programmering.

3.   Under hensyntagen til informationsudveksling og den fælles analyse bestræber
  udvikler medlemsstaterne sig på at udvikle mobilitetspolitikker som en integrerende del af deres beskæftigelsespolitikker. Disse mobilitetspolitikker udgør den ramme, som medlemsstaterne anvender til gennemførelsen af den i artikel 28 omhandlede programmering.

4.   Det Europæiske Koordineringsbureau fastlægger procedurer og træffer praktiske foranstaltninger for at fremme udvekslingen af oplysninger mellem de nationale koordineringsbureauer og gennemførelsen af den fælles analyse.

4.   Det Europæiske Koordineringsbureau fastlægger procedurer og træffer praktiske foranstaltninger for at fremme udvekslingen af oplysninger mellem de nationale koordineringsbureauer og gennemførelsen af den fælles analyse.

Begrundelse

Tredje del, afsnit IX i TEUF, navnlig artikel 147, stk. 1, og artikel 149 in fine, stadfæster, at selv om der er indført delt lovgivningskompetence mellem EU og medlemsstaterne på området for beskæftigelsespolitik, ligger ansvaret herfor fortsat i hænderne på sidstnævnte. Det faktum, at EU-lovgiverne har forpligtet medlemsstaterne til at udvikle mobilitetspolitikker, rækker ud over den egentlige formulering af retningslinjer, jf. artikel 148, stk. 2, i TEUF, samt vedtagelsen af tilskyndelsesforanstaltninger, der skal fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og støtte deres indsats på beskæftigelsesområdet, jf. artikel 149 i TEUF. Forpligtelsen bør erstattes af en henstilling til medlemsstaterne om at gribe ind.

Anbefalet ændring 13

BILAG

Fælles kriterier for godkendelse af organisationer, som ønsker at indgå som Eures-partnere

1. LEVERING AF TJENESTER

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1. | Forefindelse af hensigtsmæssige mekanismer og procedurer til kontrol og sikring af fuldstændig overholdelse af gældende arbejdsnormer og retlige krav, herunder gældende databeskyttelseslovgivning, og krav til og standarder for kvaliteten af data om ledige stillinger. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.

Forefindelse af hensigtsmæssige mekanismer og procedurer til kontrol og sikring af fuldstændig overholdelse af gældende arbejdsnormer og retlige krav, herunder gældende databeskyttelseslovgivning, og krav til og standarder for kvaliteten af data om ledige stillinger.

| 1. | Forefindelse af hensigtsmæssige mekanismer og procedurer til kontrol og sikring af fuldstændig overholdelse af gældende arbejdsnormer og retlige krav, herunder principperne om ikkeforskelsbehandling, navnlig af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet, gældende databeskyttelseslovgivning, og krav til og standarder for kvaliteten af data om ledige stillinger. |
| --- | --- |

1.

Forefindelse af hensigtsmæssige mekanismer og procedurer til kontrol og sikring af fuldstændig overholdelse af gældende arbejdsnormer og retlige krav, herunder principperne om ikkeforskelsbehandling, navnlig af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet, gældende databeskyttelseslovgivning, og krav til og standarder for kvaliteten af data om ledige stillinger.

Begrundelse

Ændringsforslaget skal sikre overholdelse af EU's principper om ikkeforskelsbehandling (artikel 10, 19 og 45 i TEUF), især for så vidt angår de personer, der er omfattet af artikel 5 i forslaget til forordning.

Bruxelles, den 25. juni 2014

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  CDR789-2013_00_00_TRA_AC.

1

(2)  COR-2013-06863-00-00-AC-TRA.

2

(3)  COR-2013-06863-00-00-AC-TRA.

3

(4)  CDR1186-2012_00_00_TRA_AC.

4

(5)  CDR5278-2013_00_00_TRA_AC.

5

(6)  COR-2014-00111-00-00-PAC-TRA.

6

(7)  CDR1186-2012_00_00_TRA_AC.

7

(8)  EU-Domstolen har fastslået, at jobformidling er en økonomisk aktivitet, og at de offentlige arbejdsformidlingers monopol er i strid med fællesskabsretten, hvis det kan bevises, at formidlingerne ikke opfylder deres funktion på tilfredsstillende vis (EU-Domstolens dom af 11. december 1997, Sag C-55/96), og hvis »De offentlige arbejdsformidlingskontorer er klart ikke i stand til for al slags virksomhed at imødekomme efterspørgslen på arbejdsmarkedet«(EU-Domstolens dom af 8. juni 2000, Sag C-258/98).

8

De offentlige arbejdsformidlingskontorer er klart ikke i stand til for al slags virksomhed at imødekomme efterspørgslen på arbejdsmarkedet«(EU-Domstolens dom af 8. juni 2000, Sag C-258/98

(9)  Se Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »En kvalitetsramme for tjenesteydelser af almen interesse« (COM(2011) 900 final), hvori det konstateres, at »Efterspørgslen efter tjenesteydelser af almen interesse og udførelsen heraf har ændret sig væsentligt i årenes løb. Tjenesteydelser, som traditionelt blev leveret direkte af staten, udliciteres nu i stigende grad af nationale, regionale og lokale myndigheder og leveres ofte af den private sektor (med eller uden profit for øje)«.

9

Efterspørgslen efter tjenesteydelser af almen interesse og udførelsen heraf har ændret sig væsentligt i årenes løb. Tjenesteydelser, som traditionelt blev leveret direkte af staten, udliciteres nu i stigende grad af nationale, regionale og lokale myndigheder og leveres ofte af den private sektor (med eller uden profit for øje)

---

| 19.8.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 271/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 271/87

---

Regionsudvalgets udtalelse — Strukturelle reformer af banker i EU og gennemsigtighed i skyggebanksystemet

2014/C 271/15

| Ordfører | : | Henk Kool (NL/PSE), medlem af byrådet i Haag |
| --- | --- | --- |
| Basisdokumenter | : | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordninger om:






  — | Strukturelle foranstaltninger til forbedring af modstandsdygtigheden i kreditinstitutter i EU
  COM(2014) 43 final |

Ordfører

:

Henk Kool (NL/PSE), medlem af byrådet i Haag

Basisdokumenter

:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordninger om:

—

Strukturelle foranstaltninger til forbedring af modstandsdygtigheden i kreditinstitutter i EU

COM(2014) 43 final

| — | Indberetning af værdipapirfinansieringstransaktioner og disses gennemsigtighed
  COM(2014) 40 final |
| --- | --- |

—

Indberetning af værdipapirfinansieringstransaktioner og disses gennemsigtighed

COM(2014) 40 final

I.   GENERELLE BEMÆRKNINGER

| 1. | Regionsudvalget gør opmærksom på, at lokale og regionale myndigheder arbejder tæt sammen med banker om finansieringen af deres mellemlang- og langsigtede projekter. I betragtning af at lokale og regionale myndigheder tegner sig for to tredjedele af alle offentlige investeringer i EU, hvilket blot i 2011 beløb sig til 179 milliarder euro eller 1,4 % af EU's BNP (mere end EU's samlede budget på 1 %), kan der ikke være tvivl om, at bankernes modstandsdygtighed i høj grad er et anliggende for lokale og regionale myndigheder, og at den igangværende reform af bankreguleringen vil få store virkninger for dem; |
| --- | --- |

1.

Regionsudvalget gør opmærksom på, at lokale og regionale myndigheder arbejder tæt sammen med banker om finansieringen af deres mellemlang- og langsigtede projekter. I betragtning af at lokale og regionale myndigheder tegner sig for to tredjedele af alle offentlige investeringer i EU, hvilket blot i 2011 beløb sig til 179 milliarder euro eller 1,4 % af EU's BNP (mere end EU's samlede budget på 1 %), kan der ikke være tvivl om, at bankernes modstandsdygtighed i høj grad er et anliggende for lokale og regionale myndigheder, og at den igangværende reform af bankreguleringen vil få store virkninger for dem;

| 2. | fremhæver, at der fra politisk og økonomisk-videnskabeligt hold er bred opbakning til det synspunkt, at tilsynet med banker og overvågningen af reformerne vil være mest effektivt på EU-niveau og ikke på nationalt niveau; |
| --- | --- |

2.

fremhæver, at der fra politisk og økonomisk-videnskabeligt hold er bred opbakning til det synspunkt, at tilsynet med banker og overvågningen af reformerne vil være mest effektivt på EU-niveau og ikke på nationalt niveau;

| 3. | bifalder Kommissionens forordninger om strukturelle foranstaltninger til forbedring af modstandsdygtigheden i kreditinstitutter i EU og gennemsigtighed i værdipapirfinansieringstransaktioner og understreger, at det er altafgørende ikke at skabe lovgivningsmæssige og administrative byrder; |
| --- | --- |

3.

bifalder Kommissionens forordninger om strukturelle foranstaltninger til forbedring af modstandsdygtigheden i kreditinstitutter i EU og gennemsigtighed i værdipapirfinansieringstransaktioner og understreger, at det er altafgørende ikke at skabe lovgivningsmæssige og administrative byrder;

| 4. | beklager dog, at rækkevidden af og målsætningerne for forslagene fra den højtstående ekspertgruppe (HLEG), som Kommissionen nedsatte i februar 2012, er blevet væsentligt indskrænket, idet det bemærker, at forslagene vil have begrænset virkning for de pågældende banker, eftersom først og fremmest Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige allerede har vedtaget lignende nationale reformer (1). |
| --- | --- |

4.

beklager dog, at rækkevidden af og målsætningerne for forslagene fra den højtstående ekspertgruppe (HLEG), som Kommissionen nedsatte i februar 2012, er blevet væsentligt indskrænket, idet det bemærker, at forslagene vil have begrænset virkning for de pågældende banker, eftersom først og fremmest Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige allerede har vedtaget lignende nationale reformer (1).

Nærheds- og proportionalitetsprincipperne

| 5. | Regionsudvalget konstaterer, at sigtet med begge Kommissionens forslag til forordninger er at harmonisere visse regler med henblik på at stramme reguleringen af banker og finansielle institutioner op. På grund af den enorme indbyrdes afhængighed mellem de pågældende enheder og den systemiske risiko, de kan udgøre, kan forordningerne kun gennemføres på EU-niveau. Regionsudvalget er derfor af den opfattelse, at retsgrundlaget (EUF-traktatens artikel 114) er korrekt, og at den foreslåede lovgivning er i overensstemmelse med nærhedsprincippet. |
| --- | --- |

5.

Regionsudvalget konstaterer, at sigtet med begge Kommissionens forslag til forordninger er at harmonisere visse regler med henblik på at stramme reguleringen af banker og finansielle institutioner op. På grund af den enorme indbyrdes afhængighed mellem de pågældende enheder og den systemiske risiko, de kan udgøre, kan forordningerne kun gennemføres på EU-niveau. Regionsudvalget er derfor af den opfattelse, at retsgrundlaget (EUF-traktatens artikel 114) er korrekt, og at den foreslåede lovgivning er i overensstemmelse med nærhedsprincippet.

II.   POLITISKE ANBEFALINGER

II.A.   
  Generelle anbefalinger

Bankernes rolle i at finansiere lokal udvikling

| 6. | Regionsudvalget gentager vigtigheden af kredit til finansiering af lokale og regionale myndigheders offentlige investeringer i projekter af almen interesse såsom infrastruktur, forskning og uddannelse og bemærker, at disse investeringer udgør en betragtelig andel af de offentlige udgifter og er af afgørende betydning for vækst og borgernes trivsel; |
| --- | --- |

6.

Regionsudvalget gentager vigtigheden af kredit til finansiering af lokale og regionale myndigheders offentlige investeringer i projekter af almen interesse såsom infrastruktur, forskning og uddannelse og bemærker, at disse investeringer udgør en betragtelig andel af de offentlige udgifter og er af afgørende betydning for vækst og borgernes trivsel;

| 7. | understreger, at lån til lokale og regionale myndigheder har særlige karakteristika. Der kan på ingen måde sættes lighedstegn mellem lokale og regionale myndigheder og privat- eller erhvervskunder, og karakteren, beløbene og varigheden af disse lån forudsætter derfor særlig målrettet ekspertise fra bankernes side; |
| --- | --- |

7.

understreger, at lån til lokale og regionale myndigheder har særlige karakteristika. Der kan på ingen måde sættes lighedstegn mellem lokale og regionale myndigheder og privat- eller erhvervskunder, og karakteren, beløbene og varigheden af disse lån forudsætter derfor særlig målrettet ekspertise fra bankernes side;

| 8. | anerkender den altafgørende rolle, lokale og regionale banker og banker specialiseret i ydelser til lokale og regionale myndigheder spiller i udviklingen og finansieringen af regioner og kommuner. De sørger for den grundlæggende støtte til udviklingen af den lokale økonomi ved at understøtte SMV'er, foreninger og socialøkonomien; |
| --- | --- |

8.

anerkender den altafgørende rolle, lokale og regionale banker og banker specialiseret i ydelser til lokale og regionale myndigheder spiller i udviklingen og finansieringen af regioner og kommuner. De sørger for den grundlæggende støtte til udviklingen af den lokale økonomi ved at understøtte SMV'er, foreninger og socialøkonomien;

| 9. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at beskytte og styrke lokale virksomhedsmodeller som gensidige selskaber, andelsselskaber, sparekasser og især små banker, der spiller en yderst vigtig rolle i realøkonomien, fordi de findes i så stort tal og ligeligt fordelt i lokalsamfundene og regionerne; |
| --- | --- |

9.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at beskytte og styrke lokale virksomhedsmodeller som gensidige selskaber, andelsselskaber, sparekasser og især små banker, der spiller en yderst vigtig rolle i realøkonomien, fordi de findes i så stort tal og ligeligt fordelt i lokalsamfundene og regionerne;

| 10. | misbilliger den uforholdsmæssige og ukontrollerede ekspansion af nogle lokale og regionale banker, hvis opkøb af dårlige aktiver har skabt alvorlige problemer for økonomierne i deres hjemregioner. |
| --- | --- |

10.

misbilliger den uforholdsmæssige og ukontrollerede ekspansion af nogle lokale og regionale banker, hvis opkøb af dårlige aktiver har skabt alvorlige problemer for økonomierne i deres hjemregioner.

Konsekvenserne af kreditstramningerne for den lokale udvikling

| 11. | Regionsudvalget konstaterer, at der har været en nedgang i bankernes udlån til lokale og regionale myndigheder, ikke blot er beløbene blevet mindre og marginerne større, men der har også været en bekymrende forkortelse af lånenes varighed. Dette kunne give en indikation af en ond cirkel, hvor universalbanker mindsker deres engagementer i realøkonomien og i stedet hellere satser på handels- og skyggebankaktiviteter; |
| --- | --- |

11.

Regionsudvalget konstaterer, at der har været en nedgang i bankernes udlån til lokale og regionale myndigheder, ikke blot er beløbene blevet mindre og marginerne større, men der har også været en bekymrende forkortelse af lånenes varighed. Dette kunne give en indikation af en ond cirkel, hvor universalbanker mindsker deres engagementer i realøkonomien og i stedet hellere satser på handels- og skyggebankaktiviteter;

| 12. | er bekymret over den store renteforskel mellem ECB's bankrente (0,25 % fra november 2013) og de renter, bankerne tilbyder lokale og regionale myndigheder, i betragtning af at denne forskel ikke beror på en objektiv vurdering af den finansielle situation i et givent lokalområde, og at misligholdelsesrisikoen er temmelig lav; |
| --- | --- |

12.

er bekymret over den store renteforskel mellem ECB's bankrente (0,25 % fra november 2013) og de renter, bankerne tilbyder lokale og regionale myndigheder, i betragtning af at denne forskel ikke beror på en objektiv vurdering af den finansielle situation i et givent lokalområde, og at misligholdelsesrisikoen er temmelig lav;

| 13. | mener, at disse strammere vilkår lægger et betydeligt pres på de lokale og regionale myndigheders budgetter, og gør det stadigt vanskeligere for dem at skabe balance på budgetterne, opnå en god absorptionskapacitet og finansiere langsigtede projekter, som kan medvirke til at skabe vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

13.

mener, at disse strammere vilkår lægger et betydeligt pres på de lokale og regionale myndigheders budgetter, og gør det stadigt vanskeligere for dem at skabe balance på budgetterne, opnå en god absorptionskapacitet og finansiere langsigtede projekter, som kan medvirke til at skabe vækst og beskæftigelse;

| 14. | opfordrer derfor Kommissionen til på et senere tidspunkt at fremlægge et lovgivningsforslag om indførelse af effektive foranstaltninger til at løsne kreditklemmen på SMV'er og lokale og regionale myndigheder. |
| --- | --- |

14.

opfordrer derfor Kommissionen til på et senere tidspunkt at fremlægge et lovgivningsforslag om indførelse af effektive foranstaltninger til at løsne kreditklemmen på SMV'er og lokale og regionale myndigheder.

Finansielle instrumenter udstedt af lokale og regionale myndigheder

| 15. | Regionsudvalget gør opmærksom på, at nogle lokale og regionale myndigheder udsteder finansielle instrumenter som obligationer som en måde at finansiere deres aktiviteter og politikker på; |
| --- | --- |

15.

Regionsudvalget gør opmærksom på, at nogle lokale og regionale myndigheder udsteder finansielle instrumenter som obligationer som en måde at finansiere deres aktiviteter og politikker på;

| 16. | finder det forkasteligt, at nogle banker har opmuntret lokale og regionale myndigheder til at købe dårlige og komplekse finansielle produkter i et helt urimeligt omfang, vel vidende at de var behæftet med risici. Udvalget understreger, at de fleste lokale og regionale myndigheder ikke har tilstrækkelig ekspertise og følgelig ikke besidder den nødvendige tekniske viden til fuldt ud at forstå disse produkter, og udvalget beklager derfor, at byrden, når disse aktiver slår fejl, udelukkende skal bæres af de lokale og regionale myndigheder og skatteyderne; |
| --- | --- |

16.

finder det forkasteligt, at nogle banker har opmuntret lokale og regionale myndigheder til at købe dårlige og komplekse finansielle produkter i et helt urimeligt omfang, vel vidende at de var behæftet med risici. Udvalget understreger, at de fleste lokale og regionale myndigheder ikke har tilstrækkelig ekspertise og følgelig ikke besidder den nødvendige tekniske viden til fuldt ud at forstå disse produkter, og udvalget beklager derfor, at byrden, når disse aktiver slår fejl, udelukkende skal bæres af de lokale og regionale myndigheder og skatteyderne;

| 17. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tilskynde bankerne til at yde de lokale og regionale myndigheder en altomfattende, fair og ansvarlig rådgivning om de dermed forbundne risici. Desuden efterlyser det enkle og gennemsigtige finansielle instrumenter udviklet til lokale og regionale myndigheder med vilkår, der er klart definerede på underskrivelsestidspunktet, idet det beder om, at renterne, der tilbydes på disse instrumenter, fremgår klart, således at der bliver gennemsigtighed i den demokratiske beslutningsproces hos de lokale og regionale myndigheder. |
| --- | --- |

17.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tilskynde bankerne til at yde de lokale og regionale myndigheder en altomfattende, fair og ansvarlig rådgivning om de dermed forbundne risici. Desuden efterlyser det enkle og gennemsigtige finansielle instrumenter udviklet til lokale og regionale myndigheder med vilkår, der er klart definerede på underskrivelsestidspunktet, idet det beder om, at renterne, der tilbydes på disse instrumenter, fremgår klart, således at der bliver gennemsigtighed i den demokratiske beslutningsproces hos de lokale og regionale myndigheder.

II.B.   
  Strukturelle foranstaltninger til forbedring af modstandsdygtigheden i kreditinstitutter i EU

| 18. | Regionsudvalget er enig i målet om at forbedre bankernes stabilitet og modstandsdygtighed ved at forbyde egenhandel og skabe mulighed for at adskille risikobetonede handelsaktiviteter; |
| --- | --- |

18.

Regionsudvalget er enig i målet om at forbedre bankernes stabilitet og modstandsdygtighed ved at forbyde egenhandel og skabe mulighed for at adskille risikobetonede handelsaktiviteter;

| 19. | bifalder målene som anført i artikel 1 om at forebygge systemiske risici, finansielle stresssituationer og krak i store, komplekse og indbyrdes afhængige enheder i det finansielle system; |
| --- | --- |

19.

bifalder målene som anført i artikel 1 om at forebygge systemiske risici, finansielle stresssituationer og krak i store, komplekse og indbyrdes afhængige enheder i det finansielle system;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at undersøge, om det kan lade sig gøre at anvende lignende regler på alle banker uanset størrelse, idet den administrative byrde og omkostningerne må tages i betragtning, da den slags initiativer potentielt også kan gøre de mindre banker sikrere; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at undersøge, om det kan lade sig gøre at anvende lignende regler på alle banker uanset størrelse, idet den administrative byrde og omkostningerne må tages i betragtning, da den slags initiativer potentielt også kan gøre de mindre banker sikrere;

| 21. | støtter Kommissionens forslag om forbud mod egenhandel med finansielle instrumenter og råvarer, dvs. handel med det eneste formål at skabe fortjeneste for banken, eftersom direktivet om markeder for finansielle instrumenter (COM(2011) 656 — det såkaldte MiFiD II-direktiv) ikke specifikt omhandler egenhandel. Disse instrumenter bør udelukkende kunne udstedes til markedsoperatører, der kan godtgøre, at produkterne vil blive brugt til at afdække egne kommercielle eller industrielle risici. I modsat fald opstår der en risiko for sammenblanding af bankernes rådgivnings- og investeringsaktiviteter med deraf følgende incitament til øget spekulation, for svingende priser og for systemiske risici for banksystemet; |
| --- | --- |

21.

støtter Kommissionens forslag om forbud mod egenhandel med finansielle instrumenter og råvarer, dvs. handel med det eneste formål at skabe fortjeneste for banken, eftersom direktivet om markeder for finansielle instrumenter (COM(2011) 656 — det såkaldte MiFiD II-direktiv) ikke specifikt omhandler egenhandel. Disse instrumenter bør udelukkende kunne udstedes til markedsoperatører, der kan godtgøre, at produkterne vil blive brugt til at afdække egne kommercielle eller industrielle risici. I modsat fald opstår der en risiko for sammenblanding af bankernes rådgivnings- og investeringsaktiviteter med deraf følgende incitament til øget spekulation, for svingende priser og for systemiske risici for banksystemet;

| 22. | har betænkeligheder ved højfrekvenshandel, som kan afføde alvorlige risici for banksystemet, og beder medlemsstaterne og Kommissionen gennemføre effektive reguleringsforanstaltninger på dette område. |
| --- | --- |

22.

har betænkeligheder ved højfrekvenshandel, som kan afføde alvorlige risici for banksystemet, og beder medlemsstaterne og Kommissionen gennemføre effektive reguleringsforanstaltninger på dette område.

Adskillelse af handelsaktiviteter

| 23. | Regionsudvalget gentager, at den foreslåede forordnings anvendelsesområde er blevet betydeligt indskrænket, eftersom lignende nationale regler allerede er vedtaget eller er under behandling i medlemsstaterne, og anbefalingerne fra Liikanengruppen er blevet mærkbart lempet; |
| --- | --- |

23.

Regionsudvalget gentager, at den foreslåede forordnings anvendelsesområde er blevet betydeligt indskrænket, eftersom lignende nationale regler allerede er vedtaget eller er under behandling i medlemsstaterne, og anbefalingerne fra Liikanengruppen er blevet mærkbart lempet;

| 24. | betoner vigtigheden af ensartede regler i EU i en så tæt integreret sektor for at holde overensstemmelseskravene og omkostningerne på et minimum, sikre lige vilkår og forhindre fordrejninger af konkurrencen og det indre markeds funktion i sektoren; |
| --- | --- |

24.

betoner vigtigheden af ensartede regler i EU i en så tæt integreret sektor for at holde overensstemmelseskravene og omkostningerne på et minimum, sikre lige vilkår og forhindre fordrejninger af konkurrencen og det indre markeds funktion i sektoren;

| 25. | bifalder Kommissionens tilkendegivelse af, at bestemmelserne vil blive taget op til revision efter gennemførelsen, og opfordrer til en grundig undersøgelse af de potentielle negative virkninger, navnlig for finansieringen af realøkonomien i EU's byer og regioner; |
| --- | --- |

25.

bifalder Kommissionens tilkendegivelse af, at bestemmelserne vil blive taget op til revision efter gennemførelsen, og opfordrer til en grundig undersøgelse af de potentielle negative virkninger, navnlig for finansieringen af realøkonomien i EU's byer og regioner;

| 26. | spekulerer på, om afgørelsen om adskillelse af visse handelsaktiviteter, som beror på en vurdering af et begrænset antal forhold, vil give det nødvendige retsgrundlag for at opnå forordningens overordnede målsætninger, og om det ikke ville have været bedre med en bredere undersøgelse, hvor alle målsætningerne tages i betragtning; |
| --- | --- |

26.

spekulerer på, om afgørelsen om adskillelse af visse handelsaktiviteter, som beror på en vurdering af et begrænset antal forhold, vil give det nødvendige retsgrundlag for at opnå forordningens overordnede målsætninger, og om det ikke ville have været bedre med en bredere undersøgelse, hvor alle målsætningerne tages i betragtning;

| 27. | sætter spørgsmålstegn ved effektiviteten af den meget komplekse fremgangsmåde, man har valgt, som på den ene side kan gøre det svært og dyrt at vurdere og overvåge gennemførelsen af bestemmelserne og på den anden side giver mulighed for undtagelser fra forordningen og regelarbitrage; |
| --- | --- |

27.

sætter spørgsmålstegn ved effektiviteten af den meget komplekse fremgangsmåde, man har valgt, som på den ene side kan gøre det svært og dyrt at vurdere og overvåge gennemførelsen af bestemmelserne og på den anden side giver mulighed for undtagelser fra forordningen og regelarbitrage;

| 28. | beklager den foreslåede forordnings indskrænkede anvendelsesområde, først og fremmest at handel med derivater ikke skal tages i betragtning i beslutningsprocessen. Der er således dem, der mener, at umådeholden spekulativ handel resulterer i alt for store markeder og fordrejninger såvel på det finansielle marked som i realøkonomien. Det kan meget vel være disse fordrejninger, som fører til den forkerte prissætning på markederne for landbrugs-, energi- og metalråvarederivater, som er af stor vigtighed for den lokale og regionale økonomi; |
| --- | --- |

28.

beklager den foreslåede forordnings indskrænkede anvendelsesområde, først og fremmest at handel med derivater ikke skal tages i betragtning i beslutningsprocessen. Der er således dem, der mener, at umådeholden spekulativ handel resulterer i alt for store markeder og fordrejninger såvel på det finansielle marked som i realøkonomien. Det kan meget vel være disse fordrejninger, som fører til den forkerte prissætning på markederne for landbrugs-, energi- og metalråvarederivater, som er af stor vigtighed for den lokale og regionale økonomi;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at udelade langfristede værdipapirporteføljer (såkaldte »buy and hold«-anbringelser) af definitionen i artikel 5, stk. 4, i forordningen om strukturelle foranstaltninger til forbedring af modstandsdygtigheden i kreditinstitutter i EU, da de udgør en af bankernes centrale aktiviteter. |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at udelade langfristede værdipapirporteføljer (såkaldte »buy and hold«-anbringelser) af definitionen i artikel 5, stk. 4, i forordningen om strukturelle foranstaltninger til forbedring af modstandsdygtigheden i kreditinstitutter i EU, da de udgør en af bankernes centrale aktiviteter.

Princippet om symmetri

| 30. | Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at inddrage princippet om symmetri i bankafviklingsordningen. Det vil sige, at afviklingsmyndighederne gives mulighed for at lade kreditorerne bære tab, parallelt med at de også ville have fået en eventuel gevinst. Princippet bør gælde for alle typer af kreditorer. |
| --- | --- |

30.

Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at inddrage princippet om symmetri i bankafviklingsordningen. Det vil sige, at afviklingsmyndighederne gives mulighed for at lade kreditorerne bære tab, parallelt med at de også ville have fået en eventuel gevinst. Princippet bør gælde for alle typer af kreditorer.

II.C.   
  Indberetning af værdipapirfinansieringstransaktioner og disses gennemsigtighed

| 31. | Regionsudvalget bifalder forordningen om indberetning og gennemsigtighed af værdipapirfinansieringstransaktioner og betragter disse tiltag som komplementære til de strukturelle bankreformer og som nødvendige for at lukke et allerede identificeret juridisk smuthul; |
| --- | --- |

31.

Regionsudvalget bifalder forordningen om indberetning og gennemsigtighed af værdipapirfinansieringstransaktioner og betragter disse tiltag som komplementære til de strukturelle bankreformer og som nødvendige for at lukke et allerede identificeret juridisk smuthul;

| 32. | erkender, at det er nødvendigt med regulering på grund af de tætte forbindelser mellem traditionelle banker og skyggebanksektoren, og fordi sidstnævnte udfører samme økonomiske funktioner som banker: kreditformidling, kreditrisikooverførsel, omdannelse af likviditet og løbetidsændring, uden at være underlagt tilstrækkelig kontrol; |
| --- | --- |

32.

erkender, at det er nødvendigt med regulering på grund af de tætte forbindelser mellem traditionelle banker og skyggebanksektoren, og fordi sidstnævnte udfører samme økonomiske funktioner som banker: kreditformidling, kreditrisikooverførsel, omdannelse af likviditet og løbetidsændring, uden at være underlagt tilstrækkelig kontrol;

| 33. | opfordrer kraftigt ECB, Kommissionen, Parlamentet og medlemsstaterne til at fortsætte den målrettede indsats for at sikre, at de får tilstrækkelige oplysninger om alle aspekter af skyggebanksektoren. Information er den faktor, som bør være udslagsgivende for, at de offentlige myndigheder kan reagere tilstrækkeligt hurtigt, når det gælder regulering af systemet, trods det hektiske tempo i udviklingen og forsøgene på at omgå lovgivningen. |
| --- | --- |

33.

opfordrer kraftigt ECB, Kommissionen, Parlamentet og medlemsstaterne til at fortsætte den målrettede indsats for at sikre, at de får tilstrækkelige oplysninger om alle aspekter af skyggebanksektoren. Information er den faktor, som bør være udslagsgivende for, at de offentlige myndigheder kan reagere tilstrækkeligt hurtigt, når det gælder regulering af systemet, trods det hektiske tempo i udviklingen og forsøgene på at omgå lovgivningen.

Registrering af og tilsyn med transaktionsregistre

| 34. | Regionsudvalget bifalder forslaget om at gøre det obligatorisk at indberette alle transaktioner til en fælles database og mener, at dette vil forbedre overvågningen af risici og eksponeringer knyttet til værdipapirfinansieringstransaktioner. Det bifalder, at disse tiltag også vil øge gennemsigtigheden for investorer og være redskaber, som de kan benytte til at træffe investeringsbeslutninger baseret på større viden om de særlige forhold forbundet med værdipapirfinansieringstransaktioner. |
| --- | --- |

34.

Regionsudvalget bifalder forslaget om at gøre det obligatorisk at indberette alle transaktioner til en fælles database og mener, at dette vil forbedre overvågningen af risici og eksponeringer knyttet til værdipapirfinansieringstransaktioner. Det bifalder, at disse tiltag også vil øge gennemsigtigheden for investorer og være redskaber, som de kan benytte til at træffe investeringsbeslutninger baseret på større viden om de særlige forhold forbundet med værdipapirfinansieringstransaktioner.

Gennemsigtighed ved frempantsætning

| 35. | Regionsudvalget støtter fastlæggelsen af mindstekrav, som vil øge gennemsigtigheden ved frempantsætning, idet det sikres, at kunderne samtykker og baserer deres beslutninger på fuld viden om de dermed forbundne risici. |
| --- | --- |

35.

Regionsudvalget støtter fastlæggelsen af mindstekrav, som vil øge gennemsigtigheden ved frempantsætning, idet det sikres, at kunderne samtykker og baserer deres beslutninger på fuld viden om de dermed forbundne risici.

III.   ANBEFALEDE ÆNDRINGER

III.A.   
  Strukturelle foranstaltninger til forbedring af modstandsdygtigheden i kreditinstitutter i EU — COM(2014) 43

Anbefalet ændring 1

Ny betragtning efter betragtning 21

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Finansielle instrumenter knyttet til handel med landbrugsråvarer bør udelukkende udstedes og sælges til forbrugere og producenter, der kan godtgøre, at produkterne vil blive brugt til at afdække egne kommercielle eller industrielle risici. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Finansielle instrumenter knyttet til handel med landbrugsråvarer bør udelukkende udstedes og sælges til forbrugere og producenter, der kan godtgøre, at produkterne vil blive brugt til at afdække egne kommercielle eller industrielle risici.

Anbefalet ændring 2

Ny betragtning efter betragtning 24

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| | Højfrekvenshandel giver anledning til særlig bekymring, da den kan være væk fra det ene øjeblik til det andet, og nogle handelsvirksomheder tager for let på de dermed forbundne risici ved konstant og øjeblikkeligt at udsende nye vilkårlige handelsalgoritmer. Manglen på stringens hos nogle aktører, som satser på, at andre kompenserer for deres fejlhandler eller ukontrollerede algoritmer viser, at risikostyring fortsat er altafgørende for at beskytte bankerne, når det går galt med deres egne produkter, og følgelig tvinger de offentlige myndigheder til at iværksætte foranstaltninger. Medlemsstaterne eller de kompetente myndigheder bør træffe beslutning om supplerende regulerende foranstaltninger for at kontrollere dette marked. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Højfrekvenshandel giver anledning til særlig bekymring, da den kan være væk fra det ene øjeblik til det andet, og nogle handelsvirksomheder tager for let på de dermed forbundne risici ved konstant og øjeblikkeligt at udsende nye vilkårlige handelsalgoritmer. Manglen på stringens hos nogle aktører, som satser på, at andre kompenserer for deres fejlhandler eller ukontrollerede algoritmer viser, at risikostyring fortsat er altafgørende for at beskytte bankerne, når det går galt med deres egne produkter, og følgelig tvinger de offentlige myndigheder til at iværksætte foranstaltninger. Medlemsstaterne eller de kompetente myndigheder bør træffe beslutning om supplerende regulerende foranstaltninger for at kontrollere dette marked.

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 3

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Koncerner, som er gensidige selskaber, andelsselskaber, sparekasser eller lignende institutter, har en særlig ejerskabsstruktur og økonomisk struktur. Nogle af bestemmelserne vedrørende adskillelse kunne kræve vidtrækkende ændringer af sådanne enheders organisationsstruktur, og omkostningerne ville muligvis ikke stå i et rimeligt forhold til fordelene. Den kompetente myndighed kan, hvis disse koncerner er omfattet af denne forordning, træffe afgørelse om at tillade kernekreditinstitutter, som opfylder de i artikel 49, stk. 3, litra a) eller b), i forordning (EU) nr. 575/2013 omhandlede krav, at have kapitalinstrumenter eller stemmeret i en handelsenhed, hvis den kompetente myndighed er af den opfattelse, at besiddelse af sådanne kapitalinstrumenter eller stemmerettigheder er en forudsætning for, at koncernen kan fungere, og at kernekreditinstituttet har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at afbøde de relevante risici korrekt. | Koncerner, som hvis forretningsmodel pr. definition er gensidige selskaber, andelsselskaber, eller sparekasser eller lignende institutter, har en særlig ejerskabsstruktur og økonomisk struktur. Nogle af bestemmelserne vedrørende adskillelse kunne kræve vidtrækkende ændringer af sådanne enheders organisationsstruktur, og omkostningerne ville muligvis ikke stå i et rimeligt forhold til fordelene. Den kompetente myndighed kan, hvis disse koncerner er omfattet af denne forordning, træffe afgørelse om at tillade kernekreditinstitutter, som opfylder de i artikel 49, stk. 3, litra a) eller b), i forordning (EU) nr. 575/2013 omhandlede krav, at have kapitalinstrumenter eller stemmeret i en handelsenhed, hvis den kompetente myndighed er af den opfattelse, at besiddelse af sådanne kapitalinstrumenter eller stemmerettigheder er en forudsætning for, at koncernen kan fungere, og at kernekreditinstituttet har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at afbøde de relevante risici korrekt. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Koncerner, som er gensidige selskaber, andelsselskaber, sparekasser eller lignende institutter, har en særlig ejerskabsstruktur og økonomisk struktur. Nogle af bestemmelserne vedrørende adskillelse kunne kræve vidtrækkende ændringer af sådanne enheders organisationsstruktur, og omkostningerne ville muligvis ikke stå i et rimeligt forhold til fordelene. Den kompetente myndighed kan, hvis disse koncerner er omfattet af denne forordning, træffe afgørelse om at tillade kernekreditinstitutter, som opfylder de i artikel 49, stk. 3, litra a) eller b), i forordning (EU) nr. 575/2013 omhandlede krav, at have kapitalinstrumenter eller stemmeret i en handelsenhed, hvis den kompetente myndighed er af den opfattelse, at besiddelse af sådanne kapitalinstrumenter eller stemmerettigheder er en forudsætning for, at koncernen kan fungere, og at kernekreditinstituttet har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at afbøde de relevante risici korrekt.

Koncerner, som hvis forretningsmodel pr. definition er gensidige selskaber, andelsselskaber, eller sparekasser eller lignende institutter, har en særlig ejerskabsstruktur og økonomisk struktur. Nogle af bestemmelserne vedrørende adskillelse kunne kræve vidtrækkende ændringer af sådanne enheders organisationsstruktur, og omkostningerne ville muligvis ikke stå i et rimeligt forhold til fordelene. Den kompetente myndighed kan, hvis disse koncerner er omfattet af denne forordning, træffe afgørelse om at tillade kernekreditinstitutter, som opfylder de i artikel 49, stk. 3, litra a) eller b), i forordning (EU) nr. 575/2013 omhandlede krav, at have kapitalinstrumenter eller stemmeret i en handelsenhed, hvis den kompetente myndighed er af den opfattelse, at besiddelse af sådanne kapitalinstrumenter eller stemmerettigheder er en forudsætning for, at koncernen kan fungere, og at kernekreditinstituttet har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at afbøde de relevante risici korrekt.

Begrundelse

Det er vigtigt at sikre, at disse institutioner ikke bruger deres statutter som skjul for at udføre aktiviteter, som ligner andre koncerners, og som i realøkonomien ikke er effektive og derfor undergraver formålet med den foreslåede forordning.

Anbefalet ændring 4

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Uanset adskillelse bør kernekreditinstitutttet fortsat være i stand til at styre egne risici. Visse handelsaktiviteter bør derfor være tilladt, forudsat at de tager sigte på forsigtig forvaltning af kernekreditinstituttets kapital, likviditet og finansiering og ikke bringer den finansielle stabilitet i fare. Kernekreditinstitutter har ligeledes behov for at kunne yde deres kunder visse nødvendige risikostyringstjenester. Det bør dog ske uden at udsætte kernekreditinstituttet for unødvendige risici og uden at bringe den finansielle stabilitet i fare. Hedgingaktiviteter, som kan anvendes med henblik på forsigtig styring af egne risici og ydelse af risikoforvaltningstjenester til kunder, kan, men skal ikke, anvendes som regnskabsmæssig sikring i henhold til de internationale regnskabsstandarder IFRS. | Uanset adskillelse bør kernekreditinstitutttet fortsat være i stand til at styre egne risici. Visse handelsaktiviteter bør derfor være tilladt, forudsat at de tager sigte på forsigtig forvaltning af kernekreditinstituttets kapital, likviditet og finansiering og ikke bringer den finansielle stabilitet i fare. Kernekreditinstitutter har ligeledes behov for at kunne yde deres kunder visse nødvendige risikostyringstjenester. Det bør dog ske uden at udsætte kernekreditinstituttet for unødvendige risici og uden at bringe den finansielle stabilitet i fare. Ved at anvende princippet om symmetri har afviklingsmyndighederne desuden mulighed for at lade alle typer kreditorer bære tabene, parallelt med at de også ville have fået en eventuel gevinst. Hedgingaktiviteter, som kan anvendes med henblik på forsigtig styring af egne risici og ydelse af risikoforvaltningstjenester til kunder, kan, men skal ikke, anvendes som regnskabsmæssig sikring i henhold til de internationale regnskabsstandarder IFRS. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Uanset adskillelse bør kernekreditinstitutttet fortsat være i stand til at styre egne risici. Visse handelsaktiviteter bør derfor være tilladt, forudsat at de tager sigte på forsigtig forvaltning af kernekreditinstituttets kapital, likviditet og finansiering og ikke bringer den finansielle stabilitet i fare. Kernekreditinstitutter har ligeledes behov for at kunne yde deres kunder visse nødvendige risikostyringstjenester. Det bør dog ske uden at udsætte kernekreditinstituttet for unødvendige risici og uden at bringe den finansielle stabilitet i fare. Hedgingaktiviteter, som kan anvendes med henblik på forsigtig styring af egne risici og ydelse af risikoforvaltningstjenester til kunder, kan, men skal ikke, anvendes som regnskabsmæssig sikring i henhold til de internationale regnskabsstandarder IFRS.

Uanset adskillelse bør kernekreditinstitutttet fortsat være i stand til at styre egne risici. Visse handelsaktiviteter bør derfor være tilladt, forudsat at de tager sigte på forsigtig forvaltning af kernekreditinstituttets kapital, likviditet og finansiering og ikke bringer den finansielle stabilitet i fare. Kernekreditinstitutter har ligeledes behov for at kunne yde deres kunder visse nødvendige risikostyringstjenester. Det bør dog ske uden at udsætte kernekreditinstituttet for unødvendige risici og uden at bringe den finansielle stabilitet i fare. Ved at anvende princippet om symmetri har afviklingsmyndighederne desuden mulighed for at lade alle typer kreditorer bære tabene, parallelt med at de også ville have fået en eventuel gevinst. Hedgingaktiviteter, som kan anvendes med henblik på forsigtig styring af egne risici og ydelse af risikoforvaltningstjenester til kunder, kan, men skal ikke, anvendes som regnskabsmæssig sikring i henhold til de internationale regnskabsstandarder IFRS.

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 5

Artikel 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| Ved denne forordning fastsættes der regler for:






  a) | forbud mod egenhandel |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

Ved denne forordning fastsættes der regler for:

a)

forbud mod egenhandel

| b) | adskillelse af visse handelsaktiviteter. |
| --- | --- |

b)

adskillelse af visse handelsaktiviteter.

Ved denne forordning fastsættes der regler for:

| a) | forbud mod egenhandel |
| --- | --- |

a)

forbud mod egenhandel

| b) | forbud mod spekulation i råvarer |
| --- | --- |

b)

forbud mod spekulation i råvarer

| b) c) | adskillelse af visse handelsaktiviteter. |
| --- | --- |

b) c)

adskillelse af visse handelsaktiviteter.

Anbefalet ændring 6

Artikel 5, stk. 4

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| »egenhandel«: brug af egenkapital eller lånte penge til at tage positioner i enhver form for transaktion med henblik på at købe, sælge eller på anden måde erhverve eller afhænde finansielle instrumenter eller råvarer med det ene formål at skabe fortjeneste for egen regning og uden forbindelse til faktisk eller forventet kundeaktivitet eller med henblik på at afdække enhedens risici som følge af faktisk eller forventet kundeaktivitet ved brug af afdelinger, enheder eller individuelle handlende, som har specialiseret sig i at tage positioner og skabe fortjeneste på den måde, herunder gennem særlige webbaserede platforme for egenhandel | »egenhandel«: brug af egenkapital eller lånte penge til at tage positioner i enhver form for transaktion med henblik på at købe, sælge eller på anden måde erhverve eller afhænde finansielle instrumenter eller råvarer med det ene formål at skabe kortsigtet fortjeneste for egen regning og uden forbindelse til faktisk eller forventet kundeaktivitet eller med henblik på at afdække enhedens risici som følge af faktisk eller forventet kundeaktivitet ved brug af afdelinger, enheder eller individuelle handlende, som har specialiseret sig i at tage positioner og skabe fortjeneste på den måde, herunder gennem særlige webbaserede platforme for egenhandel |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

»egenhandel«: brug af egenkapital eller lånte penge til at tage positioner i enhver form for transaktion med henblik på at købe, sælge eller på anden måde erhverve eller afhænde finansielle instrumenter eller råvarer med det ene formål at skabe fortjeneste for egen regning og uden forbindelse til faktisk eller forventet kundeaktivitet eller med henblik på at afdække enhedens risici som følge af faktisk eller forventet kundeaktivitet ved brug af afdelinger, enheder eller individuelle handlende, som har specialiseret sig i at tage positioner og skabe fortjeneste på den måde, herunder gennem særlige webbaserede platforme for egenhandel

»egenhandel«: brug af egenkapital eller lånte penge til at tage positioner i enhver form for transaktion med henblik på at købe, sælge eller på anden måde erhverve eller afhænde finansielle instrumenter eller råvarer med det ene formål at skabe kortsigtet fortjeneste for egen regning og uden forbindelse til faktisk eller forventet kundeaktivitet eller med henblik på at afdække enhedens risici som følge af faktisk eller forventet kundeaktivitet ved brug af afdelinger, enheder eller individuelle handlende, som har specialiseret sig i at tage positioner og skabe fortjeneste på den måde, herunder gennem særlige webbaserede platforme for egenhandel

Begrundelse

Da langfristede værdipapirporteføljer (såkaldte »buy and hold«-anbringelser) udgør en af bankernes centrale aktiviteter, bør de ikke omfattes af definitionen.

Anbefalet ændring 7

Artikel 5, stk. 4

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| | »spekulation i råvarer« gennem bankers egenhandel: handel med futureskontrakter med det eneste formål at skabe fortjeneste, heri ikke medtaget direkte eller indirekte handel mellem producenter og forbrugere, som kan godtgøre, at de pågældende produkter vil blive anvendt til at afdække kommercielle eller industrielle risici; |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

»spekulation i råvarer« gennem bankers egenhandel: handel med futureskontrakter med det eneste formål at skabe fortjeneste, heri ikke medtaget direkte eller indirekte handel mellem producenter og forbrugere, som kan godtgøre, at de pågældende produkter vil blive anvendt til at afdække kommercielle eller industrielle risici;

Anbefalet ændring 8

Artikel 6, stk. 1

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 1.   Enheder som omhandlet i artikel 3 må ikke: | 1.   Enheder som omhandlet i artikel 3 må ikke: |
| a) | foretage egenhandel |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

1.   Enheder som omhandlet i artikel 3 må ikke:

1.   Enheder som omhandlet i artikel 3 må ikke:

a)

foretage egenhandel

| a) | foretage egenhandel |
| --- | --- |

a)

foretage egenhandel

| b) | med egenkapital eller lånte penge og med det ene formål at skabe fortjeneste for egen regning: |
| --- | --- |

b)

med egenkapital eller lånte penge og med det ene formål at skabe fortjeneste for egen regning:

| b) | spekulere i landbrugsråvarer |
| --- | --- |

b)

spekulere i landbrugsråvarer

| b)
  c) | med egenkapital eller lånte penge og med det ene formål at skabe fortjeneste for egen regning: |
| --- | --- |

b)
  c)

med egenkapital eller lånte penge og med det ene formål at skabe fortjeneste for egen regning:

| i) | erhverve eller beholde andele eller kapitalandele i AIF'er som defineret i artikel 4, stk. 1, litra a), i direktiv 2011/61/EU |
| --- | --- |

i)

erhverve eller beholde andele eller kapitalandele i AIF'er som defineret i artikel 4, stk. 1, litra a), i direktiv 2011/61/EU

| ii) | investere i derivater, certifikater, indeks eller andre finansielle instrumenter, hvis resultater er knyttet til aktier eller andele i AIF'er |
| --- | --- |

ii)

investere i derivater, certifikater, indeks eller andre finansielle instrumenter, hvis resultater er knyttet til aktier eller andele i AIF'er

| iii) | være i besiddelse af andele eller kapitalandele i en enhed, som foretager egenhandel eller erhverver andele eller kapitalandele i AIF'er. |
| --- | --- |

iii)

være i besiddelse af andele eller kapitalandele i en enhed, som foretager egenhandel eller erhverver andele eller kapitalandele i AIF'er.

| i) | erhverve eller beholde andele eller kapitalandele i AIF'er som defineret i artikel 4, stk. 1, litra a), i direktiv 2011/61/EU |
| --- | --- |

i)

erhverve eller beholde andele eller kapitalandele i AIF'er som defineret i artikel 4, stk. 1, litra a), i direktiv 2011/61/EU

| ii) | investere i derivater, certifikater, indeks eller andre finansielle instrumenter, hvis resultater er knyttet til aktier eller andele i AIF'er |
| --- | --- |

ii)

investere i derivater, certifikater, indeks eller andre finansielle instrumenter, hvis resultater er knyttet til aktier eller andele i AIF'er

| iii) | være i besiddelse af andele eller kapitalandele i en enhed, som foretager egenhandel eller erhverver andele eller kapitalandele i AIF'er. |
| --- | --- |

iii)

være i besiddelse af andele eller kapitalandele i en enhed, som foretager egenhandel eller erhverver andele eller kapitalandele i AIF'er.

Anbefalet ændring 9

Artikel 6, stk. 2

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 2.   Forbuddet i stk. 1, litra a), finder ikke anvendelse: | 2.   Forbuddet i stk. 1, litra a), finder ikke anvendelse: |
| a) | på finansielle instrumenter udstedt af centralregeringen i medlemsstater eller af enheder som omhandlet i artikel 117, nr. 2), og artikel 118 i forordning (EU) nr. 575/2013 |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

2.   Forbuddet i stk. 1, litra a), finder ikke anvendelse:

2.   Forbuddet i stk. 1, litra a), finder ikke anvendelse:

a)

på finansielle instrumenter udstedt af centralregeringen i medlemsstater eller af enheder som omhandlet i artikel 117, nr. 2), og artikel 118 i forordning (EU) nr. 575/2013

| a) | på finansielle instrumenter udstedt af centralregeringen i medlemsstater, finansielle instrumenter udstedt af regionale myndigheder i medlemsstaterne, som i henhold til artikel 115 i forordning (EU) nr. 575/2013 tilskrives en risikovægt på 0 % for eksponeringer, eller af enheder som omhandlet i artikel 117, nr. 2), og artikel 118 i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

a)

på finansielle instrumenter udstedt af centralregeringen i medlemsstater, finansielle instrumenter udstedt af regionale myndigheder i medlemsstaterne, som i henhold til artikel 115 i forordning (EU) nr. 575/2013 tilskrives en risikovægt på 0 % for eksponeringer, eller af enheder som omhandlet i artikel 117, nr. 2), og artikel 118 i forordning (EU) nr. 575/2013

| b) | i situationer, hvor en enhed som omhandlet i artikel 3 opfylder følgende betingelser: |
| --- | --- |

b)

i situationer, hvor en enhed som omhandlet i artikel 3 opfylder følgende betingelser:

| b) | i situationer, hvor en enhed som omhandlet i artikel 3 opfylder følgende betingelser: |
| --- | --- |

b)

i situationer, hvor en enhed som omhandlet i artikel 3 opfylder følgende betingelser:

| i) | bruger egenkapital som led i likviditetsstyringen |
| --- | --- |

i)

bruger egenkapital som led i likviditetsstyringen

| ii) | udelukkende er i besiddelse af, køber, sælger eller på anden måde erhverver eller afhænder likvider eller aktiver, som svarer til likvide midler. Aktiver, som svarer til likvide midler, skal være meget likvide investeringer i egenkapitalens basisvaluta, der umiddelbart vil kunne omsættes til et kendt kontantbeløb, har en ubetydelig risiko for værdiændringer, har en løbetid på højst 397 dage og giver en forrentning, som ikke overstiger renten på en statsobligation af høj kvalitet med 3 måneders løbetid. |
| --- | --- |

ii)

udelukkende er i besiddelse af, køber, sælger eller på anden måde erhverver eller afhænder likvider eller aktiver, som svarer til likvide midler. Aktiver, som svarer til likvide midler, skal være meget likvide investeringer i egenkapitalens basisvaluta, der umiddelbart vil kunne omsættes til et kendt kontantbeløb, har en ubetydelig risiko for værdiændringer, har en løbetid på højst 397 dage og giver en forrentning, som ikke overstiger renten på en statsobligation af høj kvalitet med 3 måneders løbetid.

| i) | bruger egenkapital som led i likviditetsstyringen |
| --- | --- |

i)

bruger egenkapital som led i likviditetsstyringen

| ii) | udelukkende er i besiddelse af, køber, sælger eller på anden måde erhverver eller afhænder likvider eller aktiver, som svarer til likvide midler. Aktiver, som svarer til likvide midler, skal være meget likvide investeringer i egenkapitalens basisvaluta, der umiddelbart vil kunne omsættes til et kendt kontantbeløb, har en ubetydelig risiko for værdiændringer, har en løbetid på højst 397 dage og giver en forrentning, som ikke overstiger renten på en statsobligation af høj kvalitet med 3 måneders løbetid. |
| --- | --- |

ii)

udelukkende er i besiddelse af, køber, sælger eller på anden måde erhverver eller afhænder likvider eller aktiver, som svarer til likvide midler. Aktiver, som svarer til likvide midler, skal være meget likvide investeringer i egenkapitalens basisvaluta, der umiddelbart vil kunne omsættes til et kendt kontantbeløb, har en ubetydelig risiko for værdiændringer, har en løbetid på højst 397 dage og giver en forrentning, som ikke overstiger renten på en statsobligation af høj kvalitet med 3 måneders løbetid.

Begrundelse

Der er ingen objektiv grund til at behandle finansielle instrumenter udstedt af centralregeringer anderledes end finansielle instrumenter udstedt af regionale myndigheder i medlemsstaterne, som i henhold til artikel 115 i forordning (EU) nr. 575/2013 tilskrives en risikovægt på 0 % for eksponeringer.

Anbefalet ændring 10

Artikel 6, nyt stk. 4

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| | 4.   Begrænsningerne i stk. 1, litra b) finder heller ikke anvendelse på markedsoperatører, som kan godtgøre, at deres handel med landbrugsråvarer vil blive anvendt til at afdække kommercielle eller industrielle risici. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

4.   Begrænsningerne i stk. 1, litra b) finder heller ikke anvendelse på markedsoperatører, som kan godtgøre, at deres handel med landbrugsråvarer vil blive anvendt til at afdække kommercielle eller industrielle risici.

Anbefalet ændring 11

Artikel 6, stk. 6

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 med det formål fra forbuddet som omhandlet i stk. 1, litra a), at undtage:






  a) | andre finansielle instrumenter end de i stk. 2, litra a), omhandlede, som er udstedt af regeringer i tredjelande, som anvender tilsyns- og reguleringsordninger, der som minimum er ækvivalente i forhold til dem, der anvendes i Unionen, og som i henhold til artikel 115 i forordning (EU) nr. 575/2013 tilskrives en risikovægt på 0 % for eksponeringer |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

6.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 med det formål fra forbuddet som omhandlet i stk. 1, litra a), at undtage:

a)

andre finansielle instrumenter end de i stk. 2, litra a), omhandlede, som er udstedt af regeringer i tredjelande, som anvender tilsyns- og reguleringsordninger, der som minimum er ækvivalente i forhold til dem, der anvendes i Unionen, og som i henhold til artikel 115 i forordning (EU) nr. 575/2013 tilskrives en risikovægt på 0 % for eksponeringer

| b) | finansielle instrumenter udstedt af regionale myndigheder i medlemsstaterne, som i henhold til artikel 115 i forordning (EU) nr. 575/2013 tilskrives en risikovægt på 0 % for eksponeringer. |
| --- | --- |

b)

finansielle instrumenter udstedt af regionale myndigheder i medlemsstaterne, som i henhold til artikel 115 i forordning (EU) nr. 575/2013 tilskrives en risikovægt på 0 % for eksponeringer.

6.   Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 36 med det formål fra forbuddet som omhandlet i stk. 1, litra a), at undtage:

| a) | andre finansielle instrumenter end de i stk. 2, litra a), omhandlede, som er udstedt af regeringer i tredjelande, som anvender tilsyns- og reguleringsordninger, der som minimum er ækvivalente i forhold til dem, der anvendes i Unionen, og som i henhold til artikel 115 i forordning (EU) nr. 575/2013 tilskrives en risikovægt på 0 % for eksponeringer |
| --- | --- |

a)

andre finansielle instrumenter end de i stk. 2, litra a), omhandlede, som er udstedt af regeringer i tredjelande, som anvender tilsyns- og reguleringsordninger, der som minimum er ækvivalente i forhold til dem, der anvendes i Unionen, og som i henhold til artikel 115 i forordning (EU) nr. 575/2013 tilskrives en risikovægt på 0 % for eksponeringer

| b) | finansielle instrumenter udstedt af regionale myndigheder i medlemsstaterne, som i henhold til artikel 115 i forordning (EU) nr. 575/2013 tilskrives en risikovægt på 0 % for eksponeringer. |
| --- | --- |

b)

finansielle instrumenter udstedt af regionale myndigheder i medlemsstaterne, som i henhold til artikel 115 i forordning (EU) nr. 575/2013 tilskrives en risikovægt på 0 % for eksponeringer.

Begrundelse

Der er ingen objektiv grund til at behandle finansielle instrumenter udstedt af centralregeringer anderledes end finansielle instrumenter udstedt af regionale myndigheder i medlemsstaterne, som i henhold til artikel 115 i forordning (EU) nr. 575/2013 tilskrives en risikovægt på 0 % for eksponeringer.

III.B.   
  Indberetning af værdipapirfinansieringstransaktioner og disses gennemsigtighed — COM(2014) 40

Anbefalet ændring 1

Ny betragtning efter betragtning 12

| Kommissionens forslag | Regionsudvalgets ændringsforslag |
| --- | --- |
| | I betragtning af at værdipapirfinansieringstransaktioner indirekte kan blive solgt til SMV'er, lokale og regionale myndigheder og enkeltpersoner via finansielle instrumenter, er det endvidere altafgørende, at bank- og skyggebankenheder yder disse kunder en altomfattende, fair og ansvarlig rådgivning. |

Kommissionens forslag

Regionsudvalgets ændringsforslag

I betragtning af at værdipapirfinansieringstransaktioner indirekte kan blive solgt til SMV'er, lokale og regionale myndigheder og enkeltpersoner via finansielle instrumenter, er det endvidere altafgørende, at bank- og skyggebankenheder yder disse kunder en altomfattende, fair og ansvarlig rådgivning.

Begrundelse

Da vi har at gøre med meget bevendte interessenter, kan SMV'er, lokale og regionale myndigheder samt enkeltpersoner blive indirekte inddraget i disse instrumenter. Ordentlig oplysning er en af de vigtigste opgaver for bankerne og for de enheder, som udfører samme funktioner som bankerne.

Bruxelles, den 26. juni 2012

Michel LEBRUN

Formand for Regionsudvalget

---

(1)  Disse tre lande huser 16 af de 30 største banker i EU målt på samlede aktiver (forordningen gælder for ca. 30 banker).

1

---