# Službeni list L 254/2014

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 254 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 57.28. kolovoza 2014. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 254

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 57.28. kolovoza 2014.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obavijest o privremenoj primjeni Privremenog sporazuma o partnerstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i stranke Srednja Afrika, s druge strane | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 926/2014 оd 27. kolovoza 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u pogledu standardnih obrazaca, predložaka i postupaka za obavijesti o ostvarivanju prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga u skladu s Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 2 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) br. 927/2014 оd 27. kolovoza 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 22 |
| | | ODLUKE |
| | | 2014/539/EU |
| | * | Odluka Komisije od 27. ožujka 2014. o državnoj potpori SA.34572 (13/C) (bivši 13/NN) koju je pružila Grčka društvu Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 1818)

   (
  1
  ) | 24 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Obavijest o privremenoj primjeni Privremenog sporazuma o partnerstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i stranke Srednja Afrika, s druge strane

1

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 926/2014 оd 27. kolovoza 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u pogledu standardnih obrazaca, predložaka i postupaka za obavijesti o ostvarivanju prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga u skladu s Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

2

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 927/2014 оd 27. kolovoza 2014. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

22

ODLUKE

2014/539/EU

*

Odluka Komisije od 27. ožujka 2014. o državnoj potpori SA.34572 (13/C) (bivši 13/NN) koju je pružila Grčka društvu Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 1818)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 1818)

1

24

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak uredbe Komisije (EU) br. 866/2014 od 8. kolovoza 2014. o izmjeni priloga III., V., VI. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o kozmetičkim proizvodima ( SL L 238, 9.8.2014 ) | 39 |

Ispravci

*

Ispravak uredbe Komisije (EU) br. 866/2014 od 8. kolovoza 2014. o izmjeni priloga III., V., VI. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o kozmetičkim proizvodima ( SL L 238, 9.8.2014 )

( SL L 238, 9.8.2014 )

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 28.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 254/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 254/1

---

Obavijest o privremenoj primjeni Privremenog sporazuma o partnerstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i stranke Srednja Afrika, s druge strane (1)

Europska unija i Republika Kamerun obavijestile su o završetku postupaka nužnih za privremenu primjenu Privremenog sporazuma s ciljem sklapanja Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i stranke Srednja Afrika, s druge strane, u skladu s člankom 98. tog Sporazuma. Shodno tome, Sporazum se privremeno primjenjuje od 4. kolovoza 2014. između Europske unije i Republike Kameruna.

---

(1)  SL L 57, 28.2.2009., str. 1.

---

UREDBE

| 28.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 254/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 254/2

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 926/2014

оd 27. kolovoza 2014.

o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda u pogledu standardnih obrazaca, predložaka i postupaka za obavijesti o ostvarivanju prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga u skladu s Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (1), a posebno njezin članak 35. stavak 6., članak 36. stavak 6. i članak 39. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Za potrebe standardnih obrazaca, predložaka i postupaka za obavijesti o ostvarivanju prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga nužno je definirati određene tehničke uvjete kako bi se jasno razlikovale obavijesti o podružnici, obavijesti o uslugama, obavijesti o promjenama informacija o podružnici i obavijesti koje se odnose na planirani prestanak poslovanja podružnice. |
| --- | --- |

(1)

Za potrebe standardnih obrazaca, predložaka i postupaka za obavijesti o ostvarivanju prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga nužno je definirati određene tehničke uvjete kako bi se jasno razlikovale obavijesti o podružnici, obavijesti o uslugama, obavijesti o promjenama informacija o podružnici i obavijesti koje se odnose na planirani prestanak poslovanja podružnice.

| (2) | Uspostavom standardnih postupaka kojima su obuhvaćeni jezik i način dostave obavijesti o putovnici kreditnih institucija nadležnim tijelima matičnih država članica i država članica domaćina, olakšava se ostvarivanje prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga te poboljšava učinkovitost izvršavanja odgovarajućih zadaća i obveza nadležnih tijela matičnih država članica i država članica domaćina. |
| --- | --- |

(2)

Uspostavom standardnih postupaka kojima su obuhvaćeni jezik i način dostave obavijesti o putovnici kreditnih institucija nadležnim tijelima matičnih država članica i država članica domaćina, olakšava se ostvarivanje prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga te poboljšava učinkovitost izvršavanja odgovarajućih zadaća i obveza nadležnih tijela matičnih država članica i država članica domaćina.

| (3) | Tehničkim je standardima od nadležnih tijela matičnih država članica potrebno zatražiti procjenu točnosti i cjelovitosti dostavljenih obavijesti o putovnici radi objašnjenja odgovarajućih obveza nadležnih tijela matičnih država članica i država članica domaćina te osiguranja kvalitete obavijesti o putovnici koje dostavljaju kreditne institucije. |
| --- | --- |

(3)

Tehničkim je standardima od nadležnih tijela matičnih država članica potrebno zatražiti procjenu točnosti i cjelovitosti dostavljenih obavijesti o putovnici radi objašnjenja odgovarajućih obveza nadležnih tijela matičnih država članica i država članica domaćina te osiguranja kvalitete obavijesti o putovnici koje dostavljaju kreditne institucije.

| (4) | Nadležna tijela matičnih država članica trebala bi obavijestiti kreditne institucije o određenim aspektima obavijesti o putovnici koji su ocijenjeni nepotpunima ili netočnima kako bi se olakšao postupak utvrđivanja i dostave elemenata koji nedostaju ili su netočni te obavješćivanja o njima. |
| --- | --- |

(4)

Nadležna tijela matičnih država članica trebala bi obavijestiti kreditne institucije o određenim aspektima obavijesti o putovnici koji su ocijenjeni nepotpunima ili netočnima kako bi se olakšao postupak utvrđivanja i dostave elemenata koji nedostaju ili su netočni te obavješćivanja o njima.

| (5) | Radi osiguranja transparentnosti i pravovremene procjene dostavljenih obavijesti o putovnici nužno je nedvojbeno utvrditi početak tromjesečnog roka iz članka 35. stavka 3. Direktive 2013/36/EU u kojem bi nadležna tijela matičnih država članica trebala odlučiti o adekvatnosti upravne strukture i financijskom položaju kreditne institucije i dostaviti obavijest o putovnici nadležnom tijelu država članica domaćina. Nužno je i nedvojbeno utvrditi početak razdoblja iz članka 36. stavka 3. i članka 39. stavka 2. Direktive 2013/36/EU u kojima nadležna tijela matičnih država članica i država članica domaćina donose odluke i razmjenjuju relevantne informacije te ih dostavljaju kreditnim institucijama. |
| --- | --- |

(5)

Radi osiguranja transparentnosti i pravovremene procjene dostavljenih obavijesti o putovnici nužno je nedvojbeno utvrditi početak tromjesečnog roka iz članka 35. stavka 3. Direktive 2013/36/EU u kojem bi nadležna tijela matičnih država članica trebala odlučiti o adekvatnosti upravne strukture i financijskom položaju kreditne institucije i dostaviti obavijest o putovnici nadležnom tijelu država članica domaćina. Nužno je i nedvojbeno utvrditi početak razdoblja iz članka 36. stavka 3. i članka 39. stavka 2. Direktive 2013/36/EU u kojima nadležna tijela matičnih država članica i država članica domaćina donose odluke i razmjenjuju relevantne informacije te ih dostavljaju kreditnim institucijama.

| (6) | Potvrda o primitku proslijeđenih obavijesti o putovnici za podružnicu nadležnih tijela država članica domaćina nužna je radi pojašnjenja datuma primitka odgovarajuće obavijesti, roka koji nadležna tijela država članica domaćina imaju za pripremu nadzora kreditnih institucija te za navođenje svih uvjeta za obavljanje djelatnosti radi zaštite općeg dobra, te točnog datuma kad će kreditne institucije moći osnovati podružnice i pokrenuti poslovanje na području države članice domaćina. |
| --- | --- |

(6)

Potvrda o primitku proslijeđenih obavijesti o putovnici za podružnicu nadležnih tijela država članica domaćina nužna je radi pojašnjenja datuma primitka odgovarajuće obavijesti, roka koji nadležna tijela država članica domaćina imaju za pripremu nadzora kreditnih institucija te za navođenje svih uvjeta za obavljanje djelatnosti radi zaštite općeg dobra, te točnog datuma kad će kreditne institucije moći osnovati podružnice i pokrenuti poslovanje na području države članice domaćina.

| (7) | Kako bi se osigurala transparentnost uvjeta za obavljanje djelatnosti u državama članicama domaćinima radi zaštite općeg dobra, nadležna tijela država članica domaćina trebala bi obavijestiti nadležna tijela matičnih država članica o onim uvjetima kojima se nameću ograničenja u pogledu djelatnosti koje obavljaju podružnice kreditnih institucija na području država članica domaćina. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se osigurala transparentnost uvjeta za obavljanje djelatnosti u državama članicama domaćinima radi zaštite općeg dobra, nadležna tijela država članica domaćina trebala bi obavijestiti nadležna tijela matičnih država članica o onim uvjetima kojima se nameću ograničenja u pogledu djelatnosti koje obavljaju podružnice kreditnih institucija na području država članica domaćina.

| (8) | Postupcima u pogledu obavijesti o promjeni informacija o podružnici trebao bi biti obuhvaćen i poseban slučaj planiranog prekida poslovanja poslovnice jer se on smatra velikom promjenom u poslovanju poslovnice o kojoj je potrebno obavijestiti nadležna tijela matičnih država članica i država članica domaćina. |
| --- | --- |

(8)

Postupcima u pogledu obavijesti o promjeni informacija o podružnici trebao bi biti obuhvaćen i poseban slučaj planiranog prekida poslovanja poslovnice jer se on smatra velikom promjenom u poslovanju poslovnice o kojoj je potrebno obavijestiti nadležna tijela matičnih država članica i država članica domaćina.

| (9) | Odredbe ove Uredbe usko su povezane s obzirom na to da se odnose na obavijesti povezane s ostvarivanjem prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga. Kako bi se osigurala dosljednost tih odredaba, koje bi trebale stupiti na snagu istodobno, te omogućio njihov potpuni pregled i stabilna dostupnost osobama na koje se te odredbe odnose, poželjno je određene regulatorne tehničke standarde predviđene Direktivom 2013/36/EU uključiti u jednu uredbu. |
| --- | --- |

(9)

Odredbe ove Uredbe usko su povezane s obzirom na to da se odnose na obavijesti povezane s ostvarivanjem prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga. Kako bi se osigurala dosljednost tih odredaba, koje bi trebale stupiti na snagu istodobno, te omogućio njihov potpuni pregled i stabilna dostupnost osobama na koje se te odredbe odnose, poželjno je određene regulatorne tehničke standarde predviđene Direktivom 2013/36/EU uključiti u jednu uredbu.

| (10) | Ova Uredba temelji se na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koje je europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) (EBA) dostavilo Komisiji. |
| --- | --- |

(10)

Ova Uredba temelji se na nacrtu provedbenih tehničkih standarda koje je europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo) (EBA) dostavilo Komisiji.

| (11) | EBA je provela otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojima se temelji ova Uredba, analizirala moguće povezane troškove i koristi te zatražila mišljenje Interesne skupine za bankarstvo uspostavljene u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2), |
| --- | --- |

(11)

EBA je provela otvoreno javno savjetovanje o nacrtu provedbenih tehničkih standarda na kojima se temelji ova Uredba, analizirala moguće povezane troškove i koristi te zatražila mišljenje Interesne skupine za bankarstvo uspostavljene u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2),

DONIJELA JE OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju standardni obrasci, predlošci i postupci za obavijesti o ostvarivanju prava poslovnog nastana i slobode pružanja usluga u skladu s člankom 35. stavkom 6., člankom 36. stavkom 6. i člankom 39. stavkom 5. Direktive 2013/36/EU.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „obavijest o putovnici za podružnicu” znači obavijest koju kreditna institucija koja želi osnovati podružnicu na području druge države članice dostavlja nadležnim tijelima svoje matične države članice u skladu s člankom 35. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(1)

„obavijest o putovnici za podružnicu” znači obavijest koju kreditna institucija koja želi osnovati podružnicu na području druge države članice dostavlja nadležnim tijelima svoje matične države članice u skladu s člankom 35. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU;

| (2) | „obavijest o promjeni informacija o podružnici” znači obavijest o promjeni informacija priopćenih u skladu s člankom 35. stavkom 2. točkom (b), (c) ili (d) Direktive 2013/36/EU koju kreditna institucija dostavlja nadležnim tijelima matične države članice i države članice domaćina u skladu s člankom 36. stavkom 3. te Direktive; |
| --- | --- |

(2)

„obavijest o promjeni informacija o podružnici” znači obavijest o promjeni informacija priopćenih u skladu s člankom 35. stavkom 2. točkom (b), (c) ili (d) Direktive 2013/36/EU koju kreditna institucija dostavlja nadležnim tijelima matične države članice i države članice domaćina u skladu s člankom 36. stavkom 3. te Direktive;

| (3) | „obavijest o putovnici za usluge” znači obavijest koju kreditna institucija koja želi ostvarivati pravo na slobodu pružanja usluga obavljanjem svojih djelatnosti na području druge države članice prvi put dostavlja nadležnim tijelima matične države članice u skladu s člankom 39. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(3)

„obavijest o putovnici za usluge” znači obavijest koju kreditna institucija koja želi ostvarivati pravo na slobodu pružanja usluga obavljanjem svojih djelatnosti na području druge države članice prvi put dostavlja nadležnim tijelima matične države članice u skladu s člankom 39. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU;

| (4) | „obavijesti o putovnici” znači obavijest o putovnici za podružnicu, obavijest o promjeni informacija o podružnici ili obavijest o putovnici za usluge. |
| --- | --- |

(4)

„obavijesti o putovnici” znači obavijest o putovnici za podružnicu, obavijest o promjeni informacija o podružnici ili obavijest o putovnici za usluge.

Članak 3.

Opći zahtjevi za obavijesti o putovnici

1.   Obavijesti o putovnici dostavljene na temelju ove Uredbe u skladu su sa sljedećim zahtjevima:

| (a) | sastavljene su u pisanom obliku na jeziku koji prihvaćaju nadležna tijela matične države članice te na jeziku koji prihvaćaju nadležna tijela države članice domaćina ili na bilo kojem jeziku Unije koji prihvaćaju nadležna tijela obiju država članica; |
| --- | --- |

(a)

sastavljene su u pisanom obliku na jeziku koji prihvaćaju nadležna tijela matične države članice te na jeziku koji prihvaćaju nadležna tijela države članice domaćina ili na bilo kojem jeziku Unije koji prihvaćaju nadležna tijela obiju država članica;

| (b) | dostavljaju se poštom ili elektronički ako to prihvaćaju relevantna nadležna tijela. |
| --- | --- |

(b)

dostavljaju se poštom ili elektronički ako to prihvaćaju relevantna nadležna tijela.

2.   Nadležna tijela objavljuju sljedeće informacije:

| (a) | jezike koje prihvaćaju u skladu sa stavkom 1. točkom (a); |
| --- | --- |

(a)

jezike koje prihvaćaju u skladu sa stavkom 1. točkom (a);

| (b) | adresu na koju je potrebno poslati obavijesti o putovnici u slučaju slanja poštom; |
| --- | --- |

(b)

adresu na koju je potrebno poslati obavijesti o putovnici u slučaju slanja poštom;

| (c) | sva elektronička sredstva kojima je moguće dostaviti obavijesti o putovnici i sve relevantne podatke za kontakt. |
| --- | --- |

(c)

sva elektronička sredstva kojima je moguće dostaviti obavijesti o putovnici i sve relevantne podatke za kontakt.

POGLAVLJE II.

POSTUPCI U POGLEDU OBAVIJESTI O PUTOVNICI ZA PODRUŽNICU

Članak 4.

Dostava obavijesti o putovnici za podružnicu

Kreditne institucije dostavljaju obavijest o putovnici za podružnicu nadležnim tijelima matične države članice u obrascu iz Priloga I.

Članak 5.

Procjena cjelovitosti i točnosti obavijesti o putovnici za podružnicu

1.   Po primitku obavijesti o putovnici za podružnicu nadležna tijela matične države članice procjenjuju cjelovitost i točnost dostavljenih informacija.

2.   Nadležna tijela matične države članice datum primitka obavijesti o putovnici za podružnicu koja sadržava potpune i točne informacije smatraju početkom tromjesečnog roka iz članka 35. stavka 3. Direktive 2013/36/EU.

3.   Ako se informacije dostavljene u obavijesti o putovnici za podružnicu smatraju nepotpunima ili netočnima, nadležna tijela matične države članice bez odgode obavješćuju kreditnu instituciju navodeći u kojem se pogledu informacije smatraju nepotpunima ili netočnima.

Članak 6.

Dostava obavijesti o putovnici za podružnicu

1.   Nadležna tijela matične države članice dostavljaju obavijest o putovnici za podružnicu nadležnim tijelima države članice domaćina na obrascu iz Priloga II. uz presliku obavijesti o putovnici za podružnicu te najnovije dostupne informacije o regulatornom kapitalu na obrascu iz Priloga III.

2.   Nadležna tijela države članice domaćina bez odgode potvrđuju primitak obavijesti o putovnici za podružnicu nadležnim tijelima matične države članice uz navođenje datuma primitka obavijesti o putovnici za podružnicu.

3.   Nakon potvrde o primitku nadležnih tijela države članice domaćina nadležna tijela matične države članice bez odgode obavješćuju kreditnu instituciju o sljedećem:

| (a) | dostavi obavijesti o putovnici za podružnicu nadležnim tijelima države članice domaćina; |
| --- | --- |

(a)

dostavi obavijesti o putovnici za podružnicu nadležnim tijelima države članice domaćina;

| (b) | datumu primitka obavijesti o putovnici za podružnicu nadležnih tijela države članice domaćina. |
| --- | --- |

(b)

datumu primitka obavijesti o putovnici za podružnicu nadležnih tijela države članice domaćina.

Članak 7.

Obavješćivanje o uvjetima radi zaštite općeg dobra

1.   Nadležna tijela države članice domaćina pisanim putem obavješćuju kreditnu instituciju o svim uvjetima iz članka 36. stavka 1. Direktive 2013/36/EU pod kojima se, s ciljem općeg dobra, djelatnosti obavljaju na području države članice domaćina.

2.   Ako se uvjetima iz stavka 1. ograničavaju djelatnosti podružnice, nadležna tijela države članice domaćina o tim uvjetima pisanim putem obavješćuju i nadležna tijela matične države članice.

POGLAVLJE III.

POSTUPCI U POGLEDU OBAVIJESTI O PROMJENI INFORMACIJA O PODRUŽNICI

Članak 8.

Dostava obavijesti o promjeni informacija o podružnici

1.   Kreditne institucije dostavljaju nadležnim tijelima matičnih država članica i država članica domaćina obavijest o promjeni informacija o podružnici na obrascu iz Priloga I., osim ako se promjena odnosi na planirani prekid poslovanja podružnice.

2.   Ako se promjena odnosi na planirani prekid poslovanja podružnice, kreditne institucije dostavljaju nadležnim tijelima matičnih država članica i država članica domaćina obavijest o promjeni informacija o podružnici na obrascu iz Priloga IV.

Članak 9.

Procjena cjelovitosti i točnosti obavijesti

1.   Po primitku obavijesti o promjeni informacija o podružnici nadležna tijela matične države članice procjenjuju cjelovitost i točnost dostavljenih informacija.

2.   Nadležna tijela matičnih država članica i država članica domaćina datum primitka obavijesti o promjeni informacija o podružnici koja sadržava potpune i točne informacije smatraju početkom jednomjesečnog roka iz članka 36. stavka 3. Direktive 2013/36/EU. Nadležna tijela matičnih država članica i država članica domaćina surađuju u donošenju odluka iz članka 36. stavka 3. Direktive 2013/36/EU u ondje navedenom roku.

3.   Ako se informacije dostavljene u obavijesti o promjeni informacija o podružnici smatraju nepotpunima ili netočnima, nadležna tijela matične države članice bez odgode obavješćuju kreditnu instituciju navodeći u kojem se pogledu informacije smatraju nepotpunima ili netočnima.

Članak 10.

Obavješćivanje o odlukama donesenima nakon obavijesti

1.   Nadležna tijela matične države članice pisanim putem obavješćuju kreditnu instituciju i nadležna tijela države članice domaćina o svojoj odluci iz članka 36. stavka 3. Direktive 2013/36/EU.

2.   Nadležna tijela države članice domaćina pisanim putem obavješćuju kreditnu instituciju o svojoj odluci iz članka 36. stavka 3. Direktive 2013/36/EU.

3.   Ako se odlukom iz stavka 2. određuju uvjeti kojima se ograničavaju djelatnosti podružnice, nadležna tijela države članice domaćina o tim uvjetima pisanim putem obavješćuju i nadležna tijela matične države članice.

POGLAVLJE IV.

POSTUPCI U POGLEDU OBAVIJESTI O PUTOVNICI ZA USLUGE

Članak 11.

Dostava obavijesti o putovnici za usluge

Kreditne institucije dostavljaju obavijest o putovnici za usluge nadležnim tijelima matične države članice na obrascu iz Priloga V.

Članak 12.

Procjena cjelovitosti i točnosti obavijesti o putovnici za usluge

1.   Po primitku obavijesti o putovnici za usluge nadležna tijela matične države članice procjenjuju cjelovitost i točnost dostavljenih informacija.

2.   Nadležna tijela matične države članice datum primitka obavijesti o putovnici za usluge koja sadržava informacije koje se smatraju potpunima i točnima smatraju početkom jednomjesečnog roka iz članka 39. stavka 2. Direktive 2013/36/EU.

3.   Ako se informacije dostavljene u obavijesti o putovnici za usluge smatraju nepotpunima ili netočnima, nadležna tijela matične države članice bez odgode obavješćuju kreditnu instituciju navodeći u kojem se pogledu informacije smatraju nepotpunima ili netočnima.

Članak 13.

Dostava obavijesti o putovnici za usluge

Nadležna tijela matične države članice dostavljaju obavijest o putovnici za usluge nadležnim tijelima države članice domaćina na obrascu iz Priloga VI.

POGLAVLJE V.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 14.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. kolovoza 2014.

Za Komisiju

Predsjednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  SL L 176, 27.6.2013., str. 338.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

2

---

PRILOG I.

Obrazac za dostavu obavijesti o putovnici za podružnicu ili obavijesti o promjeni informacija o podružnici

Ako nadležnim tijelima matičnih država članica i država članica domaćina dostavljaju obavijesti o promjeni informacija o podružnici, kreditne institucije popunjavaju samo dijelove obrasca koji sadržavaju informacije u kojima je došlo do promjene.

1.   Podaci za kontakt

| Vrsta obavijesti | [Obavijest o putovnici za podružnicu/promjeni informacija o podružnici] |
| --- | --- |
| Država članica domaćin u kojoj se osniva podružnica: | [popunjava kreditna institucija] |
| Naziv i referentni broj kreditne institucije: | [popunjava kreditna institucija] |
| Adresa kreditne institucije u državi članici domaćinu u kojoj je moguće dobiti dokumente: | [popunjava kreditna institucija] |
| Planirano glavno mjesto poslovanja podružnice u državi članici domaćinu: | [popunjava kreditna institucija] |
| Planirani datum početka poslovanja podružnice: | [popunjava kreditna institucija] |
| Ime osobe za kontakt u podružnici: | [popunjava kreditna institucija] |
| Telefonski broj: | [popunjava kreditna institucija] |
| E-pošta: | [popunjava kreditna institucija] |

Vrsta obavijesti

[Obavijest o putovnici za podružnicu/promjeni informacija o podružnici]

Država članica domaćin u kojoj se osniva podružnica:

[popunjava kreditna institucija]

Naziv i referentni broj kreditne institucije:

[popunjava kreditna institucija]

Adresa kreditne institucije u državi članici domaćinu u kojoj je moguće dobiti dokumente:

[popunjava kreditna institucija]

Planirano glavno mjesto poslovanja podružnice u državi članici domaćinu:

[popunjava kreditna institucija]

Planirani datum početka poslovanja podružnice:

[popunjava kreditna institucija]

Ime osobe za kontakt u podružnici:

[popunjava kreditna institucija]

Telefonski broj:

[popunjava kreditna institucija]

E-pošta:

[popunjava kreditna institucija]

2.   Program rada

2.1.   Vrste predviđenih poslova

2.1.1.   Opis glavnih ciljeva i poslovne strategije podružnice te obrazloženje načina na koji će podružnica pridonijeti strategiji institucije te, prema potrebi, njezine grupe

2.1.2.   Opis ciljnih klijenata i drugih ugovornih strana

[popunjava kreditna institucija]

2.1.3.   Popis djelatnosti iz Priloga I. Direktivi 2013/36/EU koje kreditna institucija planira obavljati u državi članici domaćinu, uz navođenje djelatnosti koje će činiti osnovno poslovanje u državi članici domaćinu, uključujući planirani datum početka svake osnovne djelatnosti

| Br. | Djelatnost | Djelatnosti koje kreditna institucija planira obavljati | Djelatnosti koje će činiti osnovno poslovanje | Planirani datum početka svake osnovne djelatnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Primanje depozita i ostalih povratnih sredstava | | | |
| 2. | Kreditiranje, uključujući, među ostalim: potrošačke kredite, ugovore o kreditu koji se odnose na nekretnine, otkup potraživanja s regresom ili bez njega, financiranje trgovačkih transakcija (uključujući izvozno financiranje na osnovi otkupa s diskontom i bez regresa dugoročnih nedospjelih potraživanja osiguranih financijskim instrumentima (engl. forfeiting)) | | | |
| 3. | Financijski lizing | | | |
| 4. | Usluge platnog prometa definirane u članku 4. stavku 3. Direktive 2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) | | | |
| 4a. | Usluge kojima su omogućene gotovinske uplate na račune za obavljanje platnog prometa te sve djelatnosti potrebne za vođenje računa za obavljanje platnog prometa | | | |
| 4b. | Usluge kojima su omogućeni podizanje gotovine s računa za obavljanje platnog prometa te sve djelatnosti potrebne za vođenje računa za obavljanje platnog prometa | | | |
| 4c. | Izvršenje platnih transakcija, uključujući prijenos sredstava na računu za obavljanje platnog prometa kod pružatelja platnih usluga korisnika ili kod drugog pružatelja platnih usluga:






  — | izvršenje izravnog terećenja, uključujući jednokratna izravna terećenja, |

Br.

Djelatnost

Djelatnosti koje kreditna institucija planira obavljati

Djelatnosti koje će činiti osnovno poslovanje

Planirani datum početka svake osnovne djelatnosti

1.

Primanje depozita i ostalih povratnih sredstava

2.

Kreditiranje, uključujući, među ostalim: potrošačke kredite, ugovore o kreditu koji se odnose na nekretnine, otkup potraživanja s regresom ili bez njega, financiranje trgovačkih transakcija (uključujući izvozno financiranje na osnovi otkupa s diskontom i bez regresa dugoročnih nedospjelih potraživanja osiguranih financijskim instrumentima (engl. forfeiting))

forfeiting

3.

Financijski lizing

4.

Usluge platnog prometa definirane u članku 4. stavku 3. Direktive 2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1)

1

4a.

Usluge kojima su omogućene gotovinske uplate na račune za obavljanje platnog prometa te sve djelatnosti potrebne za vođenje računa za obavljanje platnog prometa

4b.

Usluge kojima su omogućeni podizanje gotovine s računa za obavljanje platnog prometa te sve djelatnosti potrebne za vođenje računa za obavljanje platnog prometa

4c.

Izvršenje platnih transakcija, uključujući prijenos sredstava na računu za obavljanje platnog prometa kod pružatelja platnih usluga korisnika ili kod drugog pružatelja platnih usluga:

—

izvršenje izravnog terećenja, uključujući jednokratna izravna terećenja,

| — | izvršenje platnih transakcija preko platnih kartica ili sličnih uređaja, |
| --- | --- |

—

izvršenje platnih transakcija preko platnih kartica ili sličnih uređaja,

| — | izvršenje kreditnih transfera, uključujući trajne naloge |
| --- | --- |

—

izvršenje kreditnih transfera, uključujući trajne naloge

4d.

Izvršenje platnih transakcija kod kojih su sredstva pokrivena kreditnom linijom za korisnika platnih usluga:

| — | izvršenje izravnog terećenja, uključujući jednokratna izravna terećenja, |
| --- | --- |

—

izvršenje izravnog terećenja, uključujući jednokratna izravna terećenja,

| — | izvršenje platnih transakcija preko platnih kartica ili sličnih uređaja, |
| --- | --- |

—

izvršenje platnih transakcija preko platnih kartica ili sličnih uređaja,

| — | izvršenje kreditnih transfera, uključujući trajne naloge |
| --- | --- |

—

izvršenje kreditnih transfera, uključujući trajne naloge

4e.

Izdavanje i/ili stjecanje instrumenata platnog prometa

4f.

Novčane doznake

4g.

Izvršenje platnih transakcija kod kojih platitelj daje suglasnost za izvršenje platne transakcije nekim telekomunikacijskim, digitalnim ili IT uređajem te se plaćanje obavlja operatoru telekomunikacijskog, informatičkog sustava ili mreže koji djeluje samo kao posrednik između korisnika platne usluge i dobavljača robe i usluga (2)

2

5.

Izdavanje ostalih sredstava plaćanja i upravljanje njima (npr. putnički čekovi i bankovne mjenice), ako ta djelatnost nije obuhvaćena točkom 4.

6.

Jamstva i preuzete obveze

7.

Trgovanje za vlastiti račun ili za račun klijenata:

7a.

| — | instrumentima tržišta novca (npr. čekovima, mjenicama, certifikatima o depozitu) |
| --- | --- |

—

instrumentima tržišta novca (npr. čekovima, mjenicama, certifikatima o depozitu)

7b.

| — | deviznim sredstvima |
| --- | --- |

—

deviznim sredstvima

7c.

| — | financijskim budućnosnicama i opcijama |
| --- | --- |

—

financijskim budućnosnicama i opcijama

7d.

| — | valutnim i kamatnim instrumentima |
| --- | --- |

—

valutnim i kamatnim instrumentima

7e.

| — | prenosivim vrijednosnim papirima |
| --- | --- |

—

prenosivim vrijednosnim papirima

8.

Sudjelovanje u izdavanju vrijednosnih papira i pružanje usluga povezanih sa spomenutim izdanjima

9.

Savjetovanje društava u vezi sa strukturom kapitala, poslovnom strategijom i povezanim pitanjima te savjetovanje i usluge u vezi sa spajanjima odnosno pripajanjima i kupnjom društava

10.

Posredovanje pri sklapanju poslova na novčanom tržištu

11.

Upravljanje portfeljima i savjetovanje

12.

Skrbništvo nad vrijednosnim papirima i upravljanje vrijednosnim papirima

13.

Usluge vezane uz poslove kreditiranja

14.

Usluge iznajmljivanja sefova

15.

Izdavanje elektroničkog novca

2.1.4.   Popis usluga i djelatnosti koje kreditna institucija planira obavljati u državi članici domaćinu i koje su navedene u odjeljcima A i B Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) kad se odnose na financijske instrumente iz odjeljka C Priloga I. toj Direktivi

3

| Financijski instrumenti | Investicijske usluge i djelatnosti | Pomoćne usluge |
| --- | --- | --- |
| | A 1 | A 2 | A 3 | A 4 | A 5 | A 6 | A 7 | A 8 | B 1 | B 2 | B 3 | B 4 | B 5 | B 6 | B 7 |
| C1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C3 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C4 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C5 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C6 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C7 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C8 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C9 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C10 | | | | | | | | | | | | | | | |
| Naslovi redaka i stupaca upućivanja su na odgovarajući odjeljak i broj stavke u Prilogu I. Direktivi 2004/39/EZ (npr. A1 odnosi se na odjeljak A točku 1. Priloga I.). |

Financijski instrumenti

Investicijske usluge i djelatnosti

Pomoćne usluge

A 1

A 2

A 3

A 4

A 5

A 6

A 7

A 8

B 1

B 2

B 3

B 4

B 5

B 6

B 7

C1

C2

C3

C4

C5

C6

C7

C8

C9

C10

Naslovi redaka i stupaca upućivanja su na odgovarajući odjeljak i broj stavke u Prilogu I. Direktivi 2004/39/EZ (npr. A1 odnosi se na odjeljak A točku 1. Priloga I.).

2.2.   Organizacijska struktura podružnice

Organizacijska struktura podružnice

2.2.1.   Opis organizacijske strukture podružnice, uključujući funkcionalne i pravne linije odgovornosti te položaj i ulogu podružnice unutar korporativne strukture institucije te, prema potrebi, njezine grupe

| [popunjava kreditna institucija]


  Opis može biti dopunjen odgovarajućom dokumentacijom, poput dijagrama ustroja |
| --- |

[popunjava kreditna institucija]

[popunjava kreditna institucija]

Opis može biti dopunjen odgovarajućom dokumentacijom, poput dijagrama ustroja

Opis može biti dopunjen odgovarajućom dokumentacijom, poput dijagrama ustroja

2.2.2.   Opis mehanizama upravljanja i mehanizama unutarnje kontrole, uključujući sljedeće elemente:

| 2.2.2.1. | postupke upravljanja rizikom podružnice i podatke o upravljanju rizikom likvidnosti institucije te, prema potrebi, njezine grupe

  [popunjava kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.2.1.

postupke upravljanja rizikom podružnice i podatke o upravljanju rizikom likvidnosti institucije te, prema potrebi, njezine grupe

[popunjava kreditna institucija]

| 2.2.2.2. | sva ograničenja koja se primjenjuju na djelatnosti podružnice, osobito u pogledu djelatnosti pozajmljivanja

  [popunjava kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.2.2.

sva ograničenja koja se primjenjuju na djelatnosti podružnice, osobito u pogledu djelatnosti pozajmljivanja

[popunjava kreditna institucija]

| 2.2.2.3. | podatke o mehanizmima unutarnje revizije podružnice, uključujući podatke o osobi koja je odgovorna za te mehanizme te, prema potrebi, podatke o vanjskom revizoru

  [popunjava kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.2.3.

podatke o mehanizmima unutarnje revizije podružnice, uključujući podatke o osobi koja je odgovorna za te mehanizme te, prema potrebi, podatke o vanjskom revizoru

[popunjava kreditna institucija]

| 2.2.2.4. | mehanizme podružnice za suzbijanje pranja novca, uključujući podatke o osobi koja je imenovana radi osiguranja usklađenosti s tim mehanizmima

  [popunjava kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.2.4.

mehanizme podružnice za suzbijanje pranja novca, uključujući podatke o osobi koja je imenovana radi osiguranja usklađenosti s tim mehanizmima

[popunjava kreditna institucija]

| 2.2.2.5. | kontrole eksternaliziranja i ostalih dogovora s trećim stranama povezanih s djelatnostima koje se obavljaju u podružnici koje su obuhvaćene odobrenjem za rad institucije

  [popunjava kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.2.5.

kontrole eksternaliziranja i ostalih dogovora s trećim stranama povezanih s djelatnostima koje se obavljaju u podružnici koje su obuhvaćene odobrenjem za rad institucije

[popunjava kreditna institucija]

2.2.3.   Kad se od podružnice očekuje pružanje jedne investicijske usluge ili obavljanje jedne investicijske djelatnosti ili više njih iz članka 4. stavka 1. točke 2. Direktive 2004/39/EZ, opis sljedećih mehanizama:

| 2.2.3.1. | mehanizama za zaštitu novčanih sredstava i imovine klijenata

  [popunjava kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.3.1.

mehanizama za zaštitu novčanih sredstava i imovine klijenata

[popunjava kreditna institucija]

| 2.2.3.2. | mehanizama usklađenosti s obvezama utvrđenima člancima 19., 21., 22., 25., 27. i 28. Direktive 2004/39/EZ i mjere koje su relevantna nadležna tijela države članice domaćina donijela u skladu s njima

  [popunjava kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.3.2.

mehanizama usklađenosti s obvezama utvrđenima člancima 19., 21., 22., 25., 27. i 28. Direktive 2004/39/EZ i mjere koje su relevantna nadležna tijela države članice domaćina donijela u skladu s njima

[popunjava kreditna institucija]

| 2.2.3.3. | unutarnjih pravila postupanja, uključujući kontrole trgovanja za vlastiti račun

  [popunjava kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.3.3.

unutarnjih pravila postupanja, uključujući kontrole trgovanja za vlastiti račun

[popunjava kreditna institucija]

| 2.2.3.4. | podataka o osobi koja je odgovorna za rješavanje pritužbi u pogledu investicijskih usluga i aktivnosti podružnice

  [popunjava kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.3.4.

podataka o osobi koja je odgovorna za rješavanje pritužbi u pogledu investicijskih usluga i aktivnosti podružnice

[popunjava kreditna institucija]

| 2.2.3.5. | podataka o osobi koja je imenovana radi osiguranja usklađenosti s mehanizmima podružnice koji se odnose na investicijske usluge i aktivnosti

  [popunjava kreditna institucija] |
| --- | --- |

2.2.3.5.

podataka o osobi koja je imenovana radi osiguranja usklađenosti s mehanizmima podružnice koji se odnose na investicijske usluge i aktivnosti

[popunjava kreditna institucija]

2.2.4.   Podaci o stručnom iskustvu odgovornih osoba za upravljanje podružnicom

[popunjava kreditna institucija]

2.3.   Ostale informacije

Ostale informacije

2.3.1.   Financijski plan koji uključuje predviđanja u pogledu bilance i računa dobiti i gubitka za trogodišnje razdoblje

| [popunjava kreditna institucija]


  Ove se informacije mogu dostaviti kao prilog obavijesti |
| --- |

[popunjava kreditna institucija]

[popunjava kreditna institucija]

Ove se informacije mogu dostaviti kao prilog obavijesti

Ove se informacije mogu dostaviti kao prilog obavijesti

2.3.2.   Naziv i podaci za kontakt programa Unije za osiguranje depozita i zaštitu ulagatelja kojih je institucija član te kojima su obuhvaćene djelatnosti i usluge podružnice, uključujući najveću pokrivenost programa za zaštitu ulagatelja

[popunjava kreditna institucija]

2.3.3.   Podaci o informatičkom sustavu podružnice

[popunjava kreditna institucija]

---

(1)  Direktiva 2007/64/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2007. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu (SL L 319, 5.12.2007., str. 1.).

1

(2)  Uključuje li djelatnost iz točke 4g. odobravanje kredita u skladu s uvjetima iz članka 16. stavka 3. Direktive 2007/64/EZ?

2

☐ da ☐ ne

(3)  Direktiva 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o tržištima financijskih instrumenata te o izmjeni direktiva Vijeća 85/611/EEZ i 93/6/EEZ i Direktive 2000/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 93/22/EEZ (SL L 145, 30.4.2004., str. 1.).

3

---

PRILOG II.

Obrazac za priopćenje obavijesti o putovnici za podružnicu

| Nadležna tijela u matičnoj državi članici: | |
| --- | --- |
| Ime osobe za kontakt: | |
| Telefonski broj: | |
| E-pošta: | |
| | |
| Adresa nadležnih tijela države članice domaćina: | |
| | [Datum] |
| | Predmet: |
| | |
| | |
| Priopćenje obavijesti o putovnici za podružnicu |
| [U priopćenju se navode najmanje sljedeće informacije: | |
| — | naziv i referentni broj kreditne institucije, |

Nadležna tijela u matičnoj državi članici:

Ime osobe za kontakt:

Telefonski broj:

E-pošta:

Adresa nadležnih tijela države članice domaćina:

[Datum]

Predmet:

Priopćenje obavijesti o putovnici za podružnicu

[U priopćenju se navode najmanje sljedeće informacije:

—

naziv i referentni broj kreditne institucije,

| — | nadležna tijela odgovorna za izdavanje odobrenja i nadzor nad kreditnim institucijama, |
| --- | --- |

—

nadležna tijela odgovorna za izdavanje odobrenja i nadzor nad kreditnim institucijama,

| — | izjava kreditne institucije o namjeri obavljanja djelatnosti na području države članice domaćina, uključujući datum primitka obavijesti o putovnici za podružnicu koja sadržava informacije koje se smatraju potpunima i točnima, |
| --- | --- |

—

izjava kreditne institucije o namjeri obavljanja djelatnosti na području države članice domaćina, uključujući datum primitka obavijesti o putovnici za podružnicu koja sadržava informacije koje se smatraju potpunima i točnima,

| — | imena i podaci za kontakt osoba odgovornih za upravljanje podružnicom, |
| --- | --- |

—

imena i podaci za kontakt osoba odgovornih za upravljanje podružnicom,

| — | naziv i podaci za kontakt programa Unije za osiguranje depozita i zaštitu ulagatelja kojih je institucija član te kojima su obuhvaćene djelatnosti i usluge podružnice.] |
| --- | --- |

—

naziv i podaci za kontakt programa Unije za osiguranje depozita i zaštitu ulagatelja kojih je institucija član te kojima su obuhvaćene djelatnosti i usluge podružnice.]

[Podaci za kontakt]

---

PRILOG III.

Obrazac za priopćenje iznosa i sastava regulatornog kapitala i kapitalnih zahtjeva

1.   Iznos i sastav regulatornog kapitala

| Stavka

  Sva se upućivanja odnose na odredbe Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1). | Iznos

  (u milijunima EUR) |
| --- | --- |
| Regulatorni kapital

  Članak 4. stavak 1. točka 118. i članak 72. | [podaci navedeni u retku 010 Predloška 1. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 680/2014
   (2)
  ] |
| Osnovni kapital

  Članak 25. | [podaci navedeni u retku 015 Predloška 1. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014] |
| Redovni osnovni kapital

  Članak 50. | [podaci navedeni u retku 020 Predloška 1. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014] |
| Dodatni osnovni kapital

  Članak 61. | [podaci navedeni u retku 530 Predloška 1. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014] |
| Dopunski kapital

  Članak 71. | [podaci navedeni u retku 750 Predloška 1. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014] |

Stavka

Sva se upućivanja odnose na odredbe Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

Iznos

(u milijunima EUR)

Regulatorni kapital

Članak 4. stavak 1. točka 118. i članak 72.

[podaci navedeni u retku 010 Predloška 1. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 680/2014
   (2)
  ]

Osnovni kapital

Članak 25.

[podaci navedeni u retku 015 Predloška 1. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014]

Redovni osnovni kapital

Članak 50.

[podaci navedeni u retku 020 Predloška 1. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014]

Dodatni osnovni kapital

Članak 61.

[podaci navedeni u retku 530 Predloška 1. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014]

Dopunski kapital

Članak 71.

[podaci navedeni u retku 750 Predloška 1. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014]

2.   Kapitalni zahtjevi

| Stavka

  Sva se upućivanja odnose na odredbe Uredbe (EU) br. 575/2013 | Iznos

  (u milijunima EUR) |
| --- | --- |
| Ukupan iznos izloženosti riziku

  Članak 92. stavak 3. i članci 95., 96. i 98. | [podaci navedeni u retku 010 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014] |
| Iznosi izloženosti ponderirani rizikom za kreditni rizik, kreditni rizik druge ugovorne strane i razrjeđivački rizik te slobodne isporuke

  Članak 92. stavak 3. točke (a) i (f) | [podaci navedeni u retku 040 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014] |
| Ukupan iznos izloženosti riziku namire/isporuke

  Članak 92. stavak 3. točka (c) podtočka ii. i članak 92. stavak 4. točka (b) | [podaci navedeni u retku 490 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014] |
| Ukupan iznos izloženosti riziku za pozicijski, valutni i robni rizik

  Članak 92. stavak 3. točka (b), podtočka i. i točka (c) podtočke i. i iii. i članak 92. stavak 4. točka (b) | [podaci navedeni u retku 520 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014] |
| Ukupan iznos izloženosti riziku za operativni rizik

  Članak 92. stavak 3. točka (e) i članak 92. stavak 4. točka (b) | [podaci navedeni u retku 590 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014] |
| Dodatni iznos izloženosti riziku zbog fiksnih općih troškova

  Članak 95. stavak. 2., članak 96. stavak 2., članak 97. i članak 98. stavak 1. točka (a) | [podaci navedeni u retku 630 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014] |
| Ukupan iznos izloženosti riziku prilagodbe kreditnom vrednovanju

  Članak 92. stavak 3. točka (d) | [podaci navedeni u retku 640 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014] |
| Ukupan iznos izloženosti riziku povezan s velikim izloženostima koje proizlaze iz stavki u knjizi trgovanja

  Članak 92. stavak 3. točka (b) podtočka ii. i članci 395. do 401. | [podaci navedeni u retku 680 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014] |
| Ostali iznosi izloženosti riziku

  Članci 3., 458., 459. i 500. i iznosi izloženosti riziku koji se ne mogu rasporediti ni u jednu od stavki u ovoj tablici | [podaci navedeni u retku 690 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014] |

Stavka

Sva se upućivanja odnose na odredbe Uredbe (EU) br. 575/2013

Iznos

(u milijunima EUR)

Ukupan iznos izloženosti riziku

Članak 92. stavak 3. i članci 95., 96. i 98.

[podaci navedeni u retku 010 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014]

Iznosi izloženosti ponderirani rizikom za kreditni rizik, kreditni rizik druge ugovorne strane i razrjeđivački rizik te slobodne isporuke

Članak 92. stavak 3. točke (a) i (f)

[podaci navedeni u retku 040 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014]

Ukupan iznos izloženosti riziku namire/isporuke

Članak 92. stavak 3. točka (c) podtočka ii. i članak 92. stavak 4. točka (b)

[podaci navedeni u retku 490 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014]

Ukupan iznos izloženosti riziku za pozicijski, valutni i robni rizik

Članak 92. stavak 3. točka (b), podtočka i. i točka (c) podtočke i. i iii. i članak 92. stavak 4. točka (b)

[podaci navedeni u retku 520 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014]

Ukupan iznos izloženosti riziku za operativni rizik

Članak 92. stavak 3. točka (e) i članak 92. stavak 4. točka (b)

[podaci navedeni u retku 590 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014]

Dodatni iznos izloženosti riziku zbog fiksnih općih troškova

Članak 95. stavak. 2., članak 96. stavak 2., članak 97. i članak 98. stavak 1. točka (a)

[podaci navedeni u retku 630 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014]

Ukupan iznos izloženosti riziku prilagodbe kreditnom vrednovanju

Članak 92. stavak 3. točka (d)

[podaci navedeni u retku 640 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014]

Ukupan iznos izloženosti riziku povezan s velikim izloženostima koje proizlaze iz stavki u knjizi trgovanja

Članak 92. stavak 3. točka (b) podtočka ii. i članci 395. do 401.

[podaci navedeni u retku 680 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014]

Ostali iznosi izloženosti riziku

Članci 3., 458., 459. i 500. i iznosi izloženosti riziku koji se ne mogu rasporediti ni u jednu od stavki u ovoj tablici

[podaci navedeni u retku 690 Predloška 2. iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) br. 680/2014]

---

(1)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim uvjetima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 680/2014 od 16. travnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda o nadzornom izvješćivanju institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 191, 28.6.2014., str. 1.-1861.).

---

PRILOG IV.

Obrazac za dostavu obavijesti o promjeni informacija o podružnici koja se odnosi na planirani prekid poslovanja podružnice

| Ime osobe za kontakt u kreditnoj instituciji ili podružnici: | |
| --- | --- |
| Telefonski broj: | |
| E-pošta: | |
| | |
| Adresa nadležnih tijela matične države članice: | |
| Adresa nadležnih tijela države članice domaćina: | |
| | |
| | [Datum] |
| | [Predmet:] |
| | |
| | |
| Dostava obavijesti o promjeni informacija o podružnici koja se odnosi na planirani prekid poslovanja podružnice |
| [U obavijesti se navode najmanje sljedeće informacije: | |
| — | naziv i referentni broj kreditne institucije, |

Ime osobe za kontakt u kreditnoj instituciji ili podružnici:

Telefonski broj:

E-pošta:

Adresa nadležnih tijela matične države članice:

Adresa nadležnih tijela države članice domaćina:

[Datum]

[Predmet:]

Dostava obavijesti o promjeni informacija o podružnici koja se odnosi na planirani prekid poslovanja podružnice

[U obavijesti se navode najmanje sljedeće informacije:

—

naziv i referentni broj kreditne institucije,

| — | naziv podružnice na području države članice domaćina, |
| --- | --- |

—

naziv podružnice na području države članice domaćina,

| — | nadležna tijela odgovorna za izdavanje odobrenja i nadzor nad kreditnom institucijom, |
| --- | --- |

—

nadležna tijela odgovorna za izdavanje odobrenja i nadzor nad kreditnom institucijom,

| — | izjavu kreditne institucije o namjeri prekida poslovanja podružnice na području države članice domaćina i datumu njegova stupanja na snagu, |
| --- | --- |

—

izjavu kreditne institucije o namjeri prekida poslovanja podružnice na području države članice domaćina i datumu njegova stupanja na snagu,

| — | ime i podatke za kontakt osoba koje će biti odgovorne za postupak prekida poslovanja podružnice, |
| --- | --- |

—

ime i podatke za kontakt osoba koje će biti odgovorne za postupak prekida poslovanja podružnice,

| — | terminski plan planiranog prekida poslovanja, |
| --- | --- |

—

terminski plan planiranog prekida poslovanja,

| — | informacije o postupku prekida poslovnih odnosa s klijentima podružnice.] |
| --- | --- |

—

informacije o postupku prekida poslovnih odnosa s klijentima podružnice.]

[Podaci za kontakt]

---

PRILOG V.

Obrazac za dostavu obavijesti o putovnici za usluge

1.   Podaci za kontakt

| Vrsta obavijesti | Obavijest o putovnici za usluge |
| --- | --- |
| Država članica domaćin u kojoj kreditna institucija namjerava obavljati djelatnosti: | |
| Naziv i referentni broj kreditne institucije: | |
| Adresa sjedišta kreditne institucije: | |
| Ime osobe za kontakt u kreditnoj instituciji: | |
| Telefonski broj: | |
| E-pošta: | |

Vrsta obavijesti

Obavijest o putovnici za usluge

Država članica domaćin u kojoj kreditna institucija namjerava obavljati djelatnosti:

Naziv i referentni broj kreditne institucije:

Adresa sjedišta kreditne institucije:

Ime osobe za kontakt u kreditnoj instituciji:

Telefonski broj:

E-pošta:

2.   Popis djelatnosti iz Priloga I. Direktivi 2013/36/EU koje kreditna institucija planira obavljati u državi članici domaćinu uz navođenje djelatnosti koje će činiti osnovno poslovanje kreditne institucije u državi članici domaćinu, uključujući planirani datum početka svake uslužne djelatnosti

| Br. | Djelatnost | Djelatnosti koje kreditna institucija planira obavljati | Djelatnosti koje će činiti osnovno poslovanje | Planirani datum početka svake osnovne djelatnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Primanje depozita i ostalih povratnih sredstava | | | |
| 16. | Kreditiranje, uključujući, među ostalim: potrošačke kredite, ugovore o kreditu koji se odnose na nekretnine, otkup potraživanja s regresom ili bez njega, financiranje trgovačkih transakcija (uključujući izvozno financiranje na osnovi otkupa s diskontom i bez regresa dugoročnih nedospjelih potraživanja osiguranih financijskim instrumentima (engl. forfeiting)) | | | |
| 17. | Financijski lizing | | | |
| 18. | Usluge platnog prometa definirane u članku 4. stavku 3. Direktive 2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća | | | |
| 4a. | Usluge kojima su omogućene gotovinske uplate na račune za obavljanje platnog prometa te sve djelatnosti potrebne za vođenje računa za obavljanje platnog prometa. | | | |
| 4b. | Usluge kojima su omogućeni podizanje gotovine s računa za obavljanje platnog prometa te sve djelatnosti potrebne za vođenje računa za obavljanje platnog prometa. | | | |
| 4c. | Izvršenje platnih transakcija, uključujući prijenos sredstava na računu za obavljanje platnog prometa kod pružatelja platnih usluga korisnika ili kod drugog pružatelja platnih usluga:






  — | izvršenje izravnog terećenja uključujući jednokratna izravna terećenja |

Br.

Djelatnost

Djelatnosti koje kreditna institucija planira obavljati

Djelatnosti koje će činiti osnovno poslovanje

Planirani datum početka svake osnovne djelatnosti

1.

Primanje depozita i ostalih povratnih sredstava

16.

Kreditiranje, uključujući, među ostalim: potrošačke kredite, ugovore o kreditu koji se odnose na nekretnine, otkup potraživanja s regresom ili bez njega, financiranje trgovačkih transakcija (uključujući izvozno financiranje na osnovi otkupa s diskontom i bez regresa dugoročnih nedospjelih potraživanja osiguranih financijskim instrumentima (engl. forfeiting))

17.

Financijski lizing

18.

Usluge platnog prometa definirane u članku 4. stavku 3. Direktive 2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

4a.

Usluge kojima su omogućene gotovinske uplate na račune za obavljanje platnog prometa te sve djelatnosti potrebne za vođenje računa za obavljanje platnog prometa.

4b.

Usluge kojima su omogućeni podizanje gotovine s računa za obavljanje platnog prometa te sve djelatnosti potrebne za vođenje računa za obavljanje platnog prometa.

4c.

Izvršenje platnih transakcija, uključujući prijenos sredstava na računu za obavljanje platnog prometa kod pružatelja platnih usluga korisnika ili kod drugog pružatelja platnih usluga:

—

izvršenje izravnog terećenja uključujući jednokratna izravna terećenja

| — | izvršenje platnih transakcija preko platnih kartica ili sličnih uređaja |
| --- | --- |

—

izvršenje platnih transakcija preko platnih kartica ili sličnih uređaja

| — | izvršenje kreditnih transfera, uključujući trajne naloge |
| --- | --- |

—

izvršenje kreditnih transfera, uključujući trajne naloge

4d.

Izvršenje platnih transakcija u kojima su sredstva pokrivena kreditnom linijom za korisnika platnih usluga:

| — | izvršenje izravnog terećenja uključujući jednokratna izravna terećenja |
| --- | --- |

—

izvršenje izravnog terećenja uključujući jednokratna izravna terećenja

| — | izvršenje platnih transakcija preko platnih kartica ili sličnih uređaja |
| --- | --- |

—

izvršenje platnih transakcija preko platnih kartica ili sličnih uređaja

| — | izvršenje kreditnih transfera, uključujući trajne naloge |
| --- | --- |

—

izvršenje kreditnih transfera, uključujući trajne naloge

4e.

Izdavanje i/ili stjecanje instrumenata platnog prometa

4f.

Novčane doznake

4g.

Izvršenje platnih transakcija u kojima platitelj daje suglasnost za izvršenje platne transakcije nekim telekomunikacijskim, digitalnim ili IT uređajem te se plaćanje obavlja operatoru telekomunikacijskog, informatičkog sustava ili mreže koji djeluje samo kao posrednik između korisnika platne usluge i dobavljača robe i usluga (1)

19.

Izdavanje ostalih sredstava plaćanja i upravljanje njima (npr. putnički čekovi i bankovne mjenice) ako ta djelatnost nije obuhvaćena točkom 4.

20.

Jamstva i preuzete obveze

21.

Trgovanje za vlastiti račun ili za račun klijenata

7a.

| — | instrumentima tržišta novca (npr. čekovima, mjenicama, certifikatima o depozitu) |
| --- | --- |

—

instrumentima tržišta novca (npr. čekovima, mjenicama, certifikatima o depozitu)

7b.

| — | deviznim sredstvima |
| --- | --- |

—

deviznim sredstvima

7c.

| — | financijskim budućnosnicama i opcijama |
| --- | --- |

—

financijskim budućnosnicama i opcijama

7d.

| — | valutnim i kamatnim instrumentima |
| --- | --- |

—

valutnim i kamatnim instrumentima

7e.

| — | prenosivim vrijednosnim papirima |
| --- | --- |

—

prenosivim vrijednosnim papirima

22.

Sudjelovanje u izdavanju vrijednosnih papira i pružanje usluga povezanih sa spomenutim izdanjima

23.

Savjetovanje društava u vezi sa strukturom kapitala, poslovnom strategijom i povezanim pitanjima te savjetovanje i usluge u vezi sa spajanjima odnosno pripajanjima odnosno kupnjom društava

24.

Posredovanje pri sklapanju poslova na novčanom tržištu

25.

Upravljanje portfeljima i savjetovanje

26.

Skrbništvo nad vrijednosnim papirima i upravljanje vrijednosnim papirima

27.

Usluge vezane uz poslove kreditiranja

28.

Usluge iznajmljivanja sefova

29.

Izdavanje elektroničkog novca

3.   Popis usluga i djelatnosti koje kreditna institucija planira obavljati u državi članici domaćinu i koje su navedene u odjeljcima A i B Priloga I. Direktivi 2004/39/EZ kad se odnose na financijske instrumente iz odjeljka C Priloga I. toj Direktivi

| Financijski instrumenti | Investicijske usluge i djelatnosti | Pomoćne usluge |
| --- | --- | --- |
| | A 1 | A 2 | A 3 | A 4 | A 5 | A 6 | A 7 | A 8 | B 1 | B 2 | B 3 | B 4 | B 5 | B 6 | B 7 |
| C1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C3 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C4 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C5 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C6 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C7 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C8 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C9 | | | | | | | | | | | | | | | |
| C10 | | | | | | | | | | | | | | | |
| Naslovi redaka i stupaca upućivanja su na odgovarajući odjeljak i broj stavke u Prilogu I. Direktivi 2004/39/EZ (npr. A1 odnosi se na odjeljak A točku 1. Priloga I.). |

Financijski instrumenti

Investicijske usluge i djelatnosti

Pomoćne usluge

A 1

A 2

A 3

A 4

A 5

A 6

A 7

A 8

B 1

B 2

B 3

B 4

B 5

B 6

B 7

C1

C2

C3

C4

C5

C6

C7

C8

C9

C10

Naslovi redaka i stupaca upućivanja su na odgovarajući odjeljak i broj stavke u Prilogu I. Direktivi 2004/39/EZ (npr. A1 odnosi se na odjeljak A točku 1. Priloga I.).

---

(1)  Uključuje li djelatnost iz točke 4g. odobravanje kredita u skladu s uvjetima iz članka 16. stavka 3. Direktive 2007/64/EZ?

☐ da ☐ ne

---

PRILOG VI.

Obrazac za priopćenje obavijesti o putovnici za usluge

| Nadležna tijela u matičnoj državi članici: | |
| --- | --- |
| Ime osobe za kontakt: | |
| Telefonski broj: | |
| E-pošta: | |
| | |
| Adresa nadležnih tijela države članice domaćina: | |
| | |
| | [Datum] |
| | Predmet: |
| | |
| Priopćenje obavijesti o putovnici za usluge |
| [U priopćenju se navode najmanje sljedeće informacije: | |
| — | naziv i referentni broj kreditne institucije, |

Nadležna tijela u matičnoj državi članici:

Ime osobe za kontakt:

Telefonski broj:

E-pošta:

Adresa nadležnih tijela države članice domaćina:

[Datum]

Predmet:

Priopćenje obavijesti o putovnici za usluge

[U priopćenju se navode najmanje sljedeće informacije:

—

naziv i referentni broj kreditne institucije,

| — | nadležna tijela odgovorna za izdavanje odobrenja i nadzor nad kreditnim institucijama, |
| --- | --- |

—

nadležna tijela odgovorna za izdavanje odobrenja i nadzor nad kreditnim institucijama,

| — | izjava kreditne institucije o namjeri obavljanja djelatnosti na području države članice domaćina pri ostvarivanju prava slobode pružanja usluga.] |
| --- | --- |

—

izjava kreditne institucije o namjeri obavljanja djelatnosti na području države članice domaćina pri ostvarivanju prava slobode pružanja usluga.]

[Podaci za kontakt]

---

| 28.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 254/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 254/22

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) br. 927/2014

оd 27. kolovoza 2014.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. kolovoza 2014.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0707 00 05 | TR | 91,2 |
| ZZ | 91,2 |
| 0709 93 10 | TR | 112,1 |
| ZZ | 112,1 |
| 0805 50 10 | AR | 158,3 |
| TR | 83,0 |
| UY | 148,7 |
| ZA | 167,9 |
| ZZ | 139,5 |
| 0806 10 10 | BR | 183,6 |
| CL | 73,7 |
| EG | 200,0 |
| TR | 122,9 |
| ZA | 315,5 |
| ZZ | 179,1 |
| 0808 10 80 | AR | 83,7 |
| BR | 73,1 |
| CL | 86,0 |
| CN | 120,5 |
| NZ | 130,0 |
| US | 131,3 |
| ZA | 114,8 |
| ZZ | 105,6 |
| 0808 30 90 | AR | 40,6 |
| CL | 77,3 |
| TR | 121,5 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 85,0 |
| 0809 30 | MK | 71,8 |
| TR | 110,6 |
| ZZ | 91,2 |
| 0809 40 05 | BA | 36,8 |
| MK | 33,2 |
| ZA | 206,3 |
| ZZ | 92,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0707 00 05

TR

91,2

ZZ

91,2

0709 93 10

TR

112,1

ZZ

112,1

0805 50 10

AR

158,3

TR

83,0

UY

148,7

ZA

167,9

ZZ

139,5

0806 10 10

BR

183,6

CL

73,7

EG

200,0

TR

122,9

ZA

315,5

ZZ

179,1

0808 10 80

AR

83,7

BR

73,1

CL

86,0

CN

120,5

NZ

130,0

US

131,3

ZA

114,8

ZZ

105,6

0808 30 90

AR

40,6

CL

77,3

TR

121,5

ZA

100,7

ZZ

85,0

0809 30

MK

71,8

TR

110,6

ZZ

91,2

0809 40 05

BA

36,8

MK

33,2

ZA

206,3

ZZ

92,1

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EZ) br. 1833/2006 (SL L 354, 14.12.2006., str. 19.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 28.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 254/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 254/24

---

ODLUKA KOMISIJE

od 27. ožujka 2014.

o državnoj potpori SA.34572 (13/C) (bivši 13/NN) koju je pružila Grčka društvu Larco General Mining & Metallurgical Company S.A.

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 1818)

(vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

(2014/539/EU)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom području, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je od zainteresiranih strana zatražila da podnesu komentare u skladu s prethodno navedenim odredbama (1),

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | U kontekstu svojeg programa gospodarskih prilagodbi Grčka je poduzela program privatizacije (2). Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. („Larco”) namijenjen je za privatizaciju kao društvo u državnom vlasništvu. |
| --- | --- |

(1)

U kontekstu svojeg programa gospodarskih prilagodbi Grčka je poduzela program privatizacije (2). Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. („Larco”) namijenjen je za privatizaciju kao društvo u državnom vlasništvu.

| (2) | U ožujku 2012. Fond za razvoj imovine Helenske Republike („HRADF”) (3) izvijestio je Komisiju o predloženoj privatizaciji društva Larco. Kako bi se razjasnilo bi li se u kontekstu privatizacijskog projekta mogla pojaviti sporna pitanja u pogledu državnih potpora, Komisija je u travnju 2012. po službenoj dužnosti otvorila predmet i pokrenula privremenu procjenu. |
| --- | --- |

(2)

U ožujku 2012. Fond za razvoj imovine Helenske Republike („HRADF”) (3) izvijestio je Komisiju o predloženoj privatizaciji društva Larco. Kako bi se razjasnilo bi li se u kontekstu privatizacijskog projekta mogla pojaviti sporna pitanja u pogledu državnih potpora, Komisija je u travnju 2012. po službenoj dužnosti otvorila predmet i pokrenula privremenu procjenu.

| (3) | U kontekstu navedenih rasprava, iz odgovora grčkih nadležnih tijela na upitnik od 16. ožujka 2012. postalo je očito da je društvo Larco već imalo koristi od državnih mjera. Komisija je zatražila daljnje informacije elektroničkim porukama od 18. travnja 2012., 24. travnja 2012., 5. srpnja 2012., 22. kolovoza 2012. i 7. prosinca 2012. te dopisima od 4. svibnja 2012. i 14. siječnja 2013., na koja su grčka nadležna tijela odgovorila 20. travnja 2012., 26. travnja 2012., 3. listopada 2012., 13. studenoga 2012., 15. studenoga 2012., 7. prosinca 2012., 24. prosinca 2012. i 18. siječnja 2013. Sastanci službi Komisije i predstavnika grčkih nadležnih tijela održali su se 30. travnja 2012. i 11. rujna 2012. u Ateni te 25. siječnja 2013. u Bruxellesu. |
| --- | --- |

(3)

U kontekstu navedenih rasprava, iz odgovora grčkih nadležnih tijela na upitnik od 16. ožujka 2012. postalo je očito da je društvo Larco već imalo koristi od državnih mjera. Komisija je zatražila daljnje informacije elektroničkim porukama od 18. travnja 2012., 24. travnja 2012., 5. srpnja 2012., 22. kolovoza 2012. i 7. prosinca 2012. te dopisima od 4. svibnja 2012. i 14. siječnja 2013., na koja su grčka nadležna tijela odgovorila 20. travnja 2012., 26. travnja 2012., 3. listopada 2012., 13. studenoga 2012., 15. studenoga 2012., 7. prosinca 2012., 24. prosinca 2012. i 18. siječnja 2013. Sastanci službi Komisije i predstavnika grčkih nadležnih tijela održali su se 30. travnja 2012. i 11. rujna 2012. u Ateni te 25. siječnja 2013. u Bruxellesu.

| (4) | Dopisom od 6. ožujka 2013. („odluka od 6. ožujka 2013.”) Komisija je izvijestila Grčku da je odlučila pokrenuti postupak propisan člankom 108. stavkom 2. Ugovora u pogledu određenih mjera potpore opisanih u odjeljku 2.2. u nastavku („postupak službene istrage”). |
| --- | --- |

(4)

Dopisom od 6. ožujka 2013. („odluka od 6. ožujka 2013.”) Komisija je izvijestila Grčku da je odlučila pokrenuti postupak propisan člankom 108. stavkom 2. Ugovora u pogledu određenih mjera potpore opisanih u odjeljku 2.2. u nastavku („postupak službene istrage”).

| (5) | Odluka od 6. ožujka 2013. objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (4). Komisija je pozvala grčka nadležna tijela i zainteresirane strane da podnesu komentare na mjere potpore. |
| --- | --- |

(5)

Odluka od 6. ožujka 2013. objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (4). Komisija je pozvala grčka nadležna tijela i zainteresirane strane da podnesu komentare na mjere potpore.

| (6) | Komisija je 30. travnja 2013. zaprimila komentare grčkih nadležnih tijela. Nije primila komentare zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 30. travnja 2013. zaprimila komentare grčkih nadležnih tijela. Nije primila komentare zainteresiranih strana.

| (7) | Grčka su tijela elektroničkom porukom od 21. siječnja 2014. izvijestila Komisiju da se slažu s donošenjem odluke na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

(7)

Grčka su tijela elektroničkom porukom od 21. siječnja 2014. izvijestila Komisiju da se slažu s donošenjem odluke na engleskom jeziku.

2.   OPIS MJERA POTPORE

2.1.   Korisnik

| (8) | Društvo Larco specijalizirano je za vađenje i obradu lateritne rude, vađenje lignita te proizvodnju feronikla i nusproizvoda. Njegove djelatnosti uključuju istraživanje, razvoj, iskapanje, taljenje i trgovanje vlastitim proizvodima širom svijeta. Društvo Larco jedan je od najvećih proizvođača feronikla na svijetu. U 2012. imalo je 960 zaposlenika te je stoga ispunjavalo uvjete za kategoriju velikog poduzeća (5). |
| --- | --- |

(8)

Društvo Larco specijalizirano je za vađenje i obradu lateritne rude, vađenje lignita te proizvodnju feronikla i nusproizvoda. Njegove djelatnosti uključuju istraživanje, razvoj, iskapanje, taljenje i trgovanje vlastitim proizvodima širom svijeta. Društvo Larco jedan je od najvećih proizvođača feronikla na svijetu. U 2012. imalo je 960 zaposlenika te je stoga ispunjavalo uvjete za kategoriju velikog poduzeća (5).

| (9) | U doba provođenja postupka službene istrage 55,2 % dionica društva Larco bilo je u vlasništvu grčke države preko HRADF-a, 33,4 % u vlasništvu National Bank of Greece S.A. („NBG”, privatna financijska ustanova) i 11,4 % u vlasništvu Public Power Corporation S.A. („PPC”, postojeći proizvođač električne energije u Grčkoj, koji je u većinskom vlasništvu države). |
| --- | --- |

(9)

U doba provođenja postupka službene istrage 55,2 % dionica društva Larco bilo je u vlasništvu grčke države preko HRADF-a, 33,4 % u vlasništvu National Bank of Greece S.A. („NBG”, privatna financijska ustanova) i 11,4 % u vlasništvu Public Power Corporation S.A. („PPC”, postojeći proizvođač električne energije u Grčkoj, koji je u većinskom vlasništvu države).

| (10) | Društvo Larco upravlja talionicom u Larymni, u središnjem dijelu Grčke. Ima prava i na rudarske radove na raznim lokacijama u Grčkoj u sklopu sljedećih četiriju kompleksa: rudnici Agios Ioannis (u blizini Larymne), rudnici Evia, rudnici Kastoria i rudnik lignita Servia. |
| --- | --- |

(10)

Društvo Larco upravlja talionicom u Larymni, u središnjem dijelu Grčke. Ima prava i na rudarske radove na raznim lokacijama u Grčkoj u sklopu sljedećih četiriju kompleksa: rudnici Agios Ioannis (u blizini Larymne), rudnici Evia, rudnici Kastoria i rudnik lignita Servia.

| (11) | Društvo Larco osnovano je 1989. kao nov gospodarski subjekt nakon likvidacije rudarskog i metalurškog poduzeća Hellenic Mining and Metallurgical S.A. iz Larymne („Staro društvo Larco”). Staro društvo Larco još je uvijek pod likvidacijom, ali njegova je imovina 1989. unesena u Larco, zajedno s odgovarajućim obvezama. Staro društvo Larco stoga je vjerovnik društva Larco. |
| --- | --- |

(11)

Društvo Larco osnovano je 1989. kao nov gospodarski subjekt nakon likvidacije rudarskog i metalurškog poduzeća Hellenic Mining and Metallurgical S.A. iz Larymne („Staro društvo Larco”). Staro društvo Larco još je uvijek pod likvidacijom, ali njegova je imovina 1989. unesena u Larco, zajedno s odgovarajućim obvezama. Staro društvo Larco stoga je vjerovnik društva Larco.

2.2.   Opis mjera

2.2.1.   Prva mjera: Nenaplata duga prema Ministarstvu financija

| (12) | U travnju 1998. postignut je sporazum o namirenju duga između društva Larco i njegovih glavnih vjerovnika, a to su Staro društvo Larco, PPC i grčka država. Prema tom sporazumu iz 1998. Larco je trebao podmirivati dug prema navedenim vjerovnicima s kamatnom stopom od 6 % godišnje (per annum – „p.a.”) Međutim, dug prema grčkoj državi ostao je nepromijenjen ili u blagom porastu najmanje od 2004. (6), dok je dug PPC-u i Starom društvu Larco nestao ili se smanjio (7). |
| --- | --- |

(12)

U travnju 1998. postignut je sporazum o namirenju duga između društva Larco i njegovih glavnih vjerovnika, a to su Staro društvo Larco, PPC i grčka država. Prema tom sporazumu iz 1998. Larco je trebao podmirivati dug prema navedenim vjerovnicima s kamatnom stopom od 6 % godišnje (per annum – „p.a.”) Međutim, dug prema grčkoj državi ostao je nepromijenjen ili u blagom porastu najmanje od 2004. (6), dok je dug PPC-u i Starom društvu Larco nestao ili se smanjio (7).

| (13) | Stoga se čini da se država prema svojem kreditu odobrenom društvu Larco odnosila drukčije nego ostala dva vjerovnika. |
| --- | --- |

(13)

Stoga se čini da se država prema svojem kreditu odobrenom društvu Larco odnosila drukčije nego ostala dva vjerovnika.

2.2.2.   Druga mjera: Državno jamstvo iz 2008.

| (14) | Država je 22. prosinca 2008. dala društvu Larco jamstvo za kredit banke ATE u iznosu od 30 milijuna EUR. Jamstvom je pokriveno 100 % kredita u trajanju do tri godine, a premija na jamstvo iznosila je 1 % p.a. |
| --- | --- |

(14)

Država je 22. prosinca 2008. dala društvu Larco jamstvo za kredit banke ATE u iznosu od 30 milijuna EUR. Jamstvom je pokriveno 100 % kredita u trajanju do tri godine, a premija na jamstvo iznosila je 1 % p.a.

2.2.3.   Treća mjera: Povećanje kapitala iz 2009.

| (15) | U 2009., u svjetlu činjenice da su dugovanja društva Larco premašila njegovu imovinu, Upravni je odbor predložio, a tri su dioničara odobrila povećanje dioničkog kapitala za 134 milijuna EUR. Međutim, samo je grčka država u potpunosti ostvarila svoja prava, dok ih je NBG ostvario djelomično, a PPC uopće nije sudjelovao u povećanju dioničkog kapitala. Nijedan novi dioničar nije dao doprinos povećanju dioničkog kapitala. |
| --- | --- |

(15)

U 2009., u svjetlu činjenice da su dugovanja društva Larco premašila njegovu imovinu, Upravni je odbor predložio, a tri su dioničara odobrila povećanje dioničkog kapitala za 134 milijuna EUR. Međutim, samo je grčka država u potpunosti ostvarila svoja prava, dok ih je NBG ostvario djelomično, a PPC uopće nije sudjelovao u povećanju dioničkog kapitala. Nijedan novi dioničar nije dao doprinos povećanju dioničkog kapitala.

| (16) | Stvarno povećanje dioničkog kapitala iznosilo je samo 65,5 milijuna EUR, pri čemu je država pridonijela s otprilike 45 milijuna EUR (69 % ukupne injekcije kapitala), a NBG s 20,5 milijuna EUR (31 %). Unatoč lošem financijskom stanju društva, čini se da se povećanje kapitala nije temeljilo na planu restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila održivost društva te da je NBG otpisao knjigovodstvenu vrijednost društva „jer grupacija ne predviđa povrat knjigovodstvene vrijednosti ulaganja s obzirom na to da je društvo suočeno s velikim financijskim poteškoćama”
   (8) (vidjeti uvodnu izjavu 45. odluke od 6. ožujka 2013.). |
| --- | --- |

(16)

Stvarno povećanje dioničkog kapitala iznosilo je samo 65,5 milijuna EUR, pri čemu je država pridonijela s otprilike 45 milijuna EUR (69 % ukupne injekcije kapitala), a NBG s 20,5 milijuna EUR (31 %). Unatoč lošem financijskom stanju društva, čini se da se povećanje kapitala nije temeljilo na planu restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila održivost društva te da je NBG otpisao knjigovodstvenu vrijednost društva „jer grupacija ne predviđa povrat knjigovodstvene vrijednosti ulaganja s obzirom na to da je društvo suočeno s velikim financijskim poteškoćama”
   (8) (vidjeti uvodnu izjavu 45. odluke od 6. ožujka 2013.).

2.2.4.   Četvrta mjera: Državno jamstvo iz 2010.

| (17) | Država je 10. svibnja 2010. odobrila jamstvo kao pokriće jamstvenog pisma koje je NBG trebao dati društvu Larco za iznos od otprilike 10,8 milijuna EUR. Jamstvom je pokriveno 100 % jamstvenog pisma te je imalo neograničen rok trajanja, a premija na jamstvo iznosila je 2 % p.a. |
| --- | --- |

(17)

Država je 10. svibnja 2010. odobrila jamstvo kao pokriće jamstvenog pisma koje je NBG trebao dati društvu Larco za iznos od otprilike 10,8 milijuna EUR. Jamstvom je pokriveno 100 % jamstvenog pisma te je imalo neograničen rok trajanja, a premija na jamstvo iznosila je 2 % p.a.

2.2.5.   Peta mjera: Jamstvena pisma umjesto predujma porezne kazne iz 2010.

| (18) | Grčka tijela 2010. izvršila su reviziju financijskih izvješća društva i odbila knjiženje pojedinih gubitaka kao rezultata ugovora o zaštiti od rizika povezanog s cijenom nikla. Kao posljedica pogrešnog iskazivanja gubitaka nametnuta je porezna kazna u iznosu od 190 milijuna EUR (9). |
| --- | --- |

(18)

Grčka tijela 2010. izvršila su reviziju financijskih izvješća društva i odbila knjiženje pojedinih gubitaka kao rezultata ugovora o zaštiti od rizika povezanog s cijenom nikla. Kao posljedica pogrešnog iskazivanja gubitaka nametnuta je porezna kazna u iznosu od 190 milijuna EUR (9).

| (19) | Društvo Larco naknadno je osporilo nametanje porezne kazne pred grčkim sudovima. Prema grčkom zakonu (10), subjekt koji je obvezan platiti poreznu kaznu mora uplatiti predujam od 25 % predmetnog iznosa ako želi osporiti nametanje porezne kazne pred sudom (u ovom slučaju 25 % iznosilo bi 47 milijuna EUR). |
| --- | --- |

(19)

Društvo Larco naknadno je osporilo nametanje porezne kazne pred grčkim sudovima. Prema grčkom zakonu (10), subjekt koji je obvezan platiti poreznu kaznu mora uplatiti predujam od 25 % predmetnog iznosa ako želi osporiti nametanje porezne kazne pred sudom (u ovom slučaju 25 % iznosilo bi 47 milijuna EUR).

| (20) | Međutim, u ovom je slučaju grčki upravni sud odlučio osloboditi društvo Larco obveze plaćanja predujma u visini od 25 % porezne kazne i zamijeniti je obvezom pohranjivanja jamstvenih pisama u visini od samo 1,5 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(20)

Međutim, u ovom je slučaju grčki upravni sud odlučio osloboditi društvo Larco obveze plaćanja predujma u visini od 25 % porezne kazne i zamijeniti je obvezom pohranjivanja jamstvenih pisama u visini od samo 1,5 milijuna EUR.

2.2.6.   Šesta mjera: Državna jamstva iz 2011.

| (21) | Država je 30. prosinca 2011. izdala dva jamstva za dva kredita banke ATE u iznosu od 30 milijuna EUR i 20 milijuna EUR. Rok za otplatu jednog kredita (u iznosu od 20 milijuna EUR) već je bio prekoračen u doba kada je jamstvo dodijeljeno. Jamstva su pružila 100 % pokrića, s premijom od 1 % p.a. |
| --- | --- |

(21)

Država je 30. prosinca 2011. izdala dva jamstva za dva kredita banke ATE u iznosu od 30 milijuna EUR i 20 milijuna EUR. Rok za otplatu jednog kredita (u iznosu od 20 milijuna EUR) već je bio prekoračen u doba kada je jamstvo dodijeljeno. Jamstva su pružila 100 % pokrića, s premijom od 1 % p.a.

2.3.   Razlozi za pokretanje postupka službene istrage

| (22) | U odluci od 6. ožujka 2013. (uvodne izjave 18. – 25.) Komisija je donijela privremeni zaključak da bi se društvo Larco od 2007. moglo smatrati poduzećem u teškoćama u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju (11). Uzimajući prethodno navedeno u obzir, Komisija je došla do privremenog zaključka da svih šest mjera predstavlja državnu potporu i izrazila dvojbe povodom njihove usklađenosti s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(22)

U odluci od 6. ožujka 2013. (uvodne izjave 18. – 25.) Komisija je donijela privremeni zaključak da bi se društvo Larco od 2007. moglo smatrati poduzećem u teškoćama u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju (11). Uzimajući prethodno navedeno u obzir, Komisija je došla do privremenog zaključka da svih šest mjera predstavlja državnu potporu i izrazila dvojbe povodom njihove usklađenosti s unutarnjim tržištem.

| (23) | Kada bi se pokazalo da utvrđene mjere predstavljaju državnu potporu, to bi značilo da su dodijeljene protivno obvezama obavješćivanja i mirovanja propisanim člankom 108. stavkom 3. Ugovora. |
| --- | --- |

(23)

Kada bi se pokazalo da utvrđene mjere predstavljaju državnu potporu, to bi značilo da su dodijeljene protivno obvezama obavješćivanja i mirovanja propisanim člankom 108. stavkom 3. Ugovora.

3.   KOMENTARI GRČKE

3.1.   Poduzeće u teškoćama

| (24) | U komentarima u kontekstu postupka službene istrage grčka nadležna tijela iznijela su tvrdnju da društvo Larco tijekom 2008. i 2009. nije bilo poduzeće u teškoćama jer su iskazani gubici nastali zbog smanjenja cijene feronikla na svjetskoj razini tijekom tih godina. Grčka tijela tvrdila su da je Larco poduzeće u teškoćama tek od 2010. |
| --- | --- |

(24)

U komentarima u kontekstu postupka službene istrage grčka nadležna tijela iznijela su tvrdnju da društvo Larco tijekom 2008. i 2009. nije bilo poduzeće u teškoćama jer su iskazani gubici nastali zbog smanjenja cijene feronikla na svjetskoj razini tijekom tih godina. Grčka tijela tvrdila su da je Larco poduzeće u teškoćama tek od 2010.

3.2.   Prva mjera: Nenaplata duga prema Ministarstvu financija

| (25) | Grčka tijela izjavila su da kredit države društvu Larco nije predstavljao državna sredstva jer je izvorno bila riječ o privatnom kreditu koji je dodijelilo poduzeće Organisation for Enterprise Restructuring S.A. („OER”). Kada je OER likvidiran, sva su njegova potraživanja, u skladu sa Zakonom 2741/1999, prebačena na državu. |
| --- | --- |

(25)

Grčka tijela izjavila su da kredit države društvu Larco nije predstavljao državna sredstva jer je izvorno bila riječ o privatnom kreditu koji je dodijelilo poduzeće Organisation for Enterprise Restructuring S.A. („OER”). Kada je OER likvidiran, sva su njegova potraživanja, u skladu sa Zakonom 2741/1999, prebačena na državu.

| (26) | Osim toga, objasnili su da je sporazum o namirenju duga iz 1998. sadržavao posebna pravila za knjiženje i naplatu nepodmirenog duga, koja su se trebala primjenjivati na kraju svake financijske godine na sljedeći način:






  a. | ako društvo Larco tijekom financijske godine ostvari dobit, obračunana kamata (6 % p.a.) plaća se najprije vjerovnicima, prije no što se izvrši otplata glavnice duga; |
| --- | --- | --- |

(26)

Osim toga, objasnili su da je sporazum o namirenju duga iz 1998. sadržavao posebna pravila za knjiženje i naplatu nepodmirenog duga, koja su se trebala primjenjivati na kraju svake financijske godine na sljedeći način:

a.

ako društvo Larco tijekom financijske godine ostvari dobit, obračunana kamata (6 % p.a.) plaća se najprije vjerovnicima, prije no što se izvrši otplata glavnice duga;

| b. | nakon svake otplate kamate društvo Larco zadržava određen iznos dobiti za ulaganja; |
| --- | --- |

b.

nakon svake otplate kamate društvo Larco zadržava određen iznos dobiti za ulaganja;

| c. | nakon što se izvrši navedeno pod (a) i (b), sva preostala dobit na računu društva Larco razmjerno se dodjeljuje njegovim vjerovnicima. |
| --- | --- |

c.

nakon što se izvrši navedeno pod (a) i (b), sva preostala dobit na računu društva Larco razmjerno se dodjeljuje njegovim vjerovnicima.

| (27) | U slučaju da Larco ne ostvari dobit nakon 1999., vjerovnici su imali pravo postići povrat svojih dugova različitim sredstvima, poput naknade dugovanih iznosa, kapitalizacije duga i sl. Međutim, vjerovnici nisu imali pravo na prisilnu naplatu nepodmirenog duga, primjerice zapljenom imovine društva ili prisilnim pokretanjem stečajnog postupka nad društvom. |
| --- | --- |

(27)

U slučaju da Larco ne ostvari dobit nakon 1999., vjerovnici su imali pravo postići povrat svojih dugova različitim sredstvima, poput naknade dugovanih iznosa, kapitalizacije duga i sl. Međutim, vjerovnici nisu imali pravo na prisilnu naplatu nepodmirenog duga, primjerice zapljenom imovine društva ili prisilnim pokretanjem stečajnog postupka nad društvom.

| (28) | Do 2003. vjerovnici su primali obračunane kamate, kako je dogovoreno. U razdoblju od 2004. do 2007. društvo Larco nije ostvarilo dobit i stoga nije izvršena otplata obračunane kamate. U 2007. PPC i Larco zaključili su sporazum o sirovinama, koji su odobrili svi vjerovnici i na temelju kojeg je Larco osiguravao lignit PPC-u te u skladu s time smanjivao svoj dug. Dug prema PPC-u potpunosti je otplaćen 2011. |
| --- | --- |

(28)

Do 2003. vjerovnici su primali obračunane kamate, kako je dogovoreno. U razdoblju od 2004. do 2007. društvo Larco nije ostvarilo dobit i stoga nije izvršena otplata obračunane kamate. U 2007. PPC i Larco zaključili su sporazum o sirovinama, koji su odobrili svi vjerovnici i na temelju kojeg je Larco osiguravao lignit PPC-u te u skladu s time smanjivao svoj dug. Dug prema PPC-u potpunosti je otplaćen 2011.

| (29) | Upravitelj Starog društva Larco nastoji ostvariti naplatu duga sudski i čini se da su pojedini iznosi već plaćeni. Do 2011. Staro društvo Larco naplatilo je pet milijuna EUR nepodmirenog duga u skladu sa sporazumom iz 1998. Budući da Staro društvo Larco ima dugove i prema grčkoj državi, ona je naplatila ukupni iznos od tih pet milijuna EUR. |
| --- | --- |

(29)

Upravitelj Starog društva Larco nastoji ostvariti naplatu duga sudski i čini se da su pojedini iznosi već plaćeni. Do 2011. Staro društvo Larco naplatilo je pet milijuna EUR nepodmirenog duga u skladu sa sporazumom iz 1998. Budući da Staro društvo Larco ima dugove i prema grčkoj državi, ona je naplatila ukupni iznos od tih pet milijuna EUR.

| (30) | U pogledu izravnog duga društva Larco grčkoj državi, država redovito šalje račune s mjesečnim iznosom duga, uključujući godišnju obračunanu kamatu. |
| --- | --- |

(30)

U pogledu izravnog duga društva Larco grčkoj državi, država redovito šalje račune s mjesečnim iznosom duga, uključujući godišnju obračunanu kamatu.

| (31) | Stoga su grčka nadležna tijela izjavila da dug koji potječe od sporazuma iz 1998. ne može predstavljati državna sredstva i da društvo Larco ni u kojem slučaju nije steklo selektivnu prednost. |
| --- | --- |

(31)

Stoga su grčka nadležna tijela izjavila da dug koji potječe od sporazuma iz 1998. ne može predstavljati državna sredstva i da društvo Larco ni u kojem slučaju nije steklo selektivnu prednost.

3.3.   Druga mjera: Državno jamstvo iz 2008.

| (32) | Grčka tijela pozvala su se na Obavijest o jamstvima (12), a posebno na odjeljak 3.2. Obavijesti, koji uključuje uvjete pod kojima Komisija može isključiti postojanje državne potpore u pojedinačnom jamstvu. Prema tvrdnji grčkih nadležnih tijela:






  a. | Društvo Larco nije bilo poduzeće u teškoćama u doba dodjele jamstva; |
| --- | --- | --- |

(32)

Grčka tijela pozvala su se na Obavijest o jamstvima (12), a posebno na odjeljak 3.2. Obavijesti, koji uključuje uvjete pod kojima Komisija može isključiti postojanje državne potpore u pojedinačnom jamstvu. Prema tvrdnji grčkih nadležnih tijela:

a.

Društvo Larco nije bilo poduzeće u teškoćama u doba dodjele jamstva;

| b. | opseg jamstva mogao se pravilno izmjeriti u trenutku njegove dodjele; |
| --- | --- |

b.

opseg jamstva mogao se pravilno izmjeriti u trenutku njegove dodjele;

| c. | jamstvo je dodijeljeno za dužničke vrijednosne papire (zajam na temelju zaloga obveznica) i stoga je smjelo prekoračiti 80 % nepodmirenog zajma; |
| --- | --- |

c.

jamstvo je dodijeljeno za dužničke vrijednosne papire (zajam na temelju zaloga obveznica) i stoga je smjelo prekoračiti 80 % nepodmirenog zajma;

| d. | premija od 1 % koja se plaćala na jamstvo bila je tržišna cijena koja je odražavala financijsko stanje društva. |
| --- | --- |

d.

premija od 1 % koja se plaćala na jamstvo bila je tržišna cijena koja je odražavala financijsko stanje društva.

| (33) | Stoga su grčka nadležna tijela tvrdila da državno jamstvo iz 2008. nije predstavljalo državnu potporu. |
| --- | --- |

(33)

Stoga su grčka nadležna tijela tvrdila da državno jamstvo iz 2008. nije predstavljalo državnu potporu.

| (34) | Grčka nadležna tijela razjasnila su da je druga mjera odobrena na temelju ministarske odluke YA 2/93378/0025 od 22. prosinca 2008. i da je njome pokriven iznos od točno 30 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(34)

Grčka nadležna tijela razjasnila su da je druga mjera odobrena na temelju ministarske odluke YA 2/93378/0025 od 22. prosinca 2008. i da je njome pokriven iznos od točno 30 000 000 EUR.

3.4.   Treća mjera: Povećanje kapitala iz 2009.

| (35) | Grčka nadležna tijela iznijela su tvrdnju da je država sudjelovala u povećanju kapitala kako bi zaštitila vrijednost društva, s obzirom na njegovu predstojeću privatizaciju i u cilju provedbe plana restrukturiranja. Država je u svojoj odluci uzela u obzir potencijalan rast društva Larco, vrijednost njegove imovine i opće stanje na tržištu feronikla te mjere restrukturiranja i rezanja troškova. |
| --- | --- |

(35)

Grčka nadležna tijela iznijela su tvrdnju da je država sudjelovala u povećanju kapitala kako bi zaštitila vrijednost društva, s obzirom na njegovu predstojeću privatizaciju i u cilju provedbe plana restrukturiranja. Država je u svojoj odluci uzela u obzir potencijalan rast društva Larco, vrijednost njegove imovine i opće stanje na tržištu feronikla te mjere restrukturiranja i rezanja troškova.

| (36) | NBG je pridonio povećanju kapitala s 31 %. Za razliku od države, NBG je odlučio samo djelomično ostvariti svoja prava. Grčka tijela izjavila su da je cilj NBG-a bio zadržati određen nadzor nad društvom i da stoga njegove postupke ne treba tumačiti kao nedostatak povjerenja u budućnost društva Larco. Štoviše, NBG je smanjio dionički udio u društvu na minimalni iznos neophodan prema grčkom zakonu kako bi imao veto na određene važne odluke koje donosi Upravni odbor. |
| --- | --- |

(36)

NBG je pridonio povećanju kapitala s 31 %. Za razliku od države, NBG je odlučio samo djelomično ostvariti svoja prava. Grčka tijela izjavila su da je cilj NBG-a bio zadržati određen nadzor nad društvom i da stoga njegove postupke ne treba tumačiti kao nedostatak povjerenja u budućnost društva Larco. Štoviše, NBG je smanjio dionički udio u društvu na minimalni iznos neophodan prema grčkom zakonu kako bi imao veto na određene važne odluke koje donosi Upravni odbor.

| (37) | Treći dioničar, PPC, izričito je odlučio ne sudjelovati u povećanju kapitala te je prihvatio činjenicu da će njegov dionički udio biti razvodnjen. Grčka tijela izjavila su da PPC nije sudjelovao zato što je želio omogućiti državi da poveća svoj većinski udio u vlasništvu, s obzirom na privatizaciju društva. |
| --- | --- |

(37)

Treći dioničar, PPC, izričito je odlučio ne sudjelovati u povećanju kapitala te je prihvatio činjenicu da će njegov dionički udio biti razvodnjen. Grčka tijela izjavila su da PPC nije sudjelovao zato što je želio omogućiti državi da poveća svoj većinski udio u vlasništvu, s obzirom na privatizaciju društva.

| (38) | Zaključno, grčka su tijela ustvrdila da se država ponijela kao tržišni gospodarski ulagač te da stoga povećanje kapitala iz 2009. nije predstavljalo državnu potporu. |
| --- | --- |

(38)

Zaključno, grčka su tijela ustvrdila da se država ponijela kao tržišni gospodarski ulagač te da stoga povećanje kapitala iz 2009. nije predstavljalo državnu potporu.

| (39) | U pogledu datuma dodjele, grčka nadležna tijela nisu pružila konačnu informaciju. Iz zapisnika sa sastanka dioničara vidi se da je grčka država odobrila 15 000 000 EUR u svrhu povećanja kapitala 15. travnja 2009., na temelju dokumenta Οικ2/27694/0025 Ministarstva financija u cilju ukupnog doprinosa države povećanju dioničkoga kapitala u iznosu od 44 999 999,40 EUR. Financijsko izvješće društva za 2009. pokazuje da je odluka o povećanju kapitala donesena 14. svibnja 2009., ali nije razjašnjeno kada je Larco stvarno primio injekciju kapitala. |
| --- | --- |

(39)

U pogledu datuma dodjele, grčka nadležna tijela nisu pružila konačnu informaciju. Iz zapisnika sa sastanka dioničara vidi se da je grčka država odobrila 15 000 000 EUR u svrhu povećanja kapitala 15. travnja 2009., na temelju dokumenta Οικ2/27694/0025 Ministarstva financija u cilju ukupnog doprinosa države povećanju dioničkoga kapitala u iznosu od 44 999 999,40 EUR. Financijsko izvješće društva za 2009. pokazuje da je odluka o povećanju kapitala donesena 14. svibnja 2009., ali nije razjašnjeno kada je Larco stvarno primio injekciju kapitala.

3.5.   Četvrta mjera: Državno jamstvo iz 2010.

| (40) | Grčka nadležna tijela objasnila su da je u kontekstu sporazuma iz 1998. Staro društvo Larco nastojalo pred grčkim sudovima ostvariti povrat duga društva Larco te da je donesen niz sudskih presuda i poništenja, među ostalim i u pogledu duga u iznosu od otprilike 10,5 milijuna EUR (13). |
| --- | --- |

(40)

Grčka nadležna tijela objasnila su da je u kontekstu sporazuma iz 1998. Staro društvo Larco nastojalo pred grčkim sudovima ostvariti povrat duga društva Larco te da je donesen niz sudskih presuda i poništenja, među ostalim i u pogledu duga u iznosu od otprilike 10,5 milijuna EUR (13).

| (41) | U kontekstu žalbe društva Larco i zbog opasnosti da bi moglo doći do nepopravljive štete, grčki vrhovni sud obustavio je plaćanje duga u iznosu od otprilike 10,5 milijuna EUR do pravomoćne presude mjerodavnog suda. Obustava je odobrena pod uvjetom da Larco izda Starom društvu Larco jamstveno pismo za obustavljeni iznos. NBG je izdao jamstveno pismo društvu Larco za iznos od otprilike 10,8 milijuna EUR (10,5 milijuna EUR izvorno osporavanog duga + 0,3 milijuna EUR za zakonske pristojbe i troškove). To je jamstveno pismo zauzvrat pokriveno državnim jamstvom u cjelokupnom iznosu, s premijom od 2 % p.a. na neograničeno razdoblje. |
| --- | --- |

(41)

U kontekstu žalbe društva Larco i zbog opasnosti da bi moglo doći do nepopravljive štete, grčki vrhovni sud obustavio je plaćanje duga u iznosu od otprilike 10,5 milijuna EUR do pravomoćne presude mjerodavnog suda. Obustava je odobrena pod uvjetom da Larco izda Starom društvu Larco jamstveno pismo za obustavljeni iznos. NBG je izdao jamstveno pismo društvu Larco za iznos od otprilike 10,8 milijuna EUR (10,5 milijuna EUR izvorno osporavanog duga + 0,3 milijuna EUR za zakonske pristojbe i troškove). To je jamstveno pismo zauzvrat pokriveno državnim jamstvom u cjelokupnom iznosu, s premijom od 2 % p.a. na neograničeno razdoblje.

| (42) | Grčka nadležna tijela objasnila su da je država odobrila tu mjeru kao dioničar u svrhu ispunjenja uvjeta obustave te kako bi zaštitila svoje ulaganje od proglašenja dugova dospjelim i nepodmirenim. Obustava inače ne bi bila primjenjiva, a Staro društvo Larco imalo bi pravo na naplatu duga, možebitno zapljenom imovine društva Larco. Larco je u tom slučaju mogao postati nesolventan. Prema tvrdnji grčkih tijela NBG ne bi izdao jamstveno pismo bez državnog jamstva. |
| --- | --- |

(42)

Grčka nadležna tijela objasnila su da je država odobrila tu mjeru kao dioničar u svrhu ispunjenja uvjeta obustave te kako bi zaštitila svoje ulaganje od proglašenja dugova dospjelim i nepodmirenim. Obustava inače ne bi bila primjenjiva, a Staro društvo Larco imalo bi pravo na naplatu duga, možebitno zapljenom imovine društva Larco. Larco je u tom slučaju mogao postati nesolventan. Prema tvrdnji grčkih tijela NBG ne bi izdao jamstveno pismo bez državnog jamstva.

| (43) | Grčka nadležna tijela pojasnila su da je Četvrta mjera odobrena na temelju ministarske odluke YA 2/923/0025 od 10. svibnja 2010. i da je njome pokriven od točno 10 510 824,95 EUR i 310 000 EUR za zakonske pristojbe i troškove, što ukupno iznosi 10 820 824,95 EUR. |
| --- | --- |

(43)

Grčka nadležna tijela pojasnila su da je Četvrta mjera odobrena na temelju ministarske odluke YA 2/923/0025 od 10. svibnja 2010. i da je njome pokriven od točno 10 510 824,95 EUR i 310 000 EUR za zakonske pristojbe i troškove, što ukupno iznosi 10 820 824,95 EUR.

3.6.   Peta mjera: Jamstvena pisma umjesto predujma porezne kazne iz 2010.

| (44) | Grčka tijela pojasnila su da se predmetna mjera tiče dodatnog poreza, a ne porezne kazne. Dodatni je porez nametnut zato što se porezna tijela nisu složila s tvrdnjom društva Larco da gubitke proizišle iz ugovora o zaštiti od rizika treba odbiti od neto prihoda društva. Grčka tijela pojasnila su i da je sud zatražio od društva da pribavi jamstvena pisma u ukupnoj vrijednosti od 4,7 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(44)

Grčka tijela pojasnila su da se predmetna mjera tiče dodatnog poreza, a ne porezne kazne. Dodatni je porez nametnut zato što se porezna tijela nisu složila s tvrdnjom društva Larco da gubitke proizišle iz ugovora o zaštiti od rizika treba odbiti od neto prihoda društva. Grčka tijela pojasnila su i da je sud zatražio od društva da pribavi jamstvena pisma u ukupnoj vrijednosti od 4,7 milijuna EUR.

| (45) | Grčka tijela priskrbila su dokaze da je Larco na temelju opće zakonske odredbe bio ovlašten zamijeniti predujam dodatnog poreza jamstvenim pismima. U sudskoj presudi kojom je društvu dopuštena zamjena plaćanja predujma dodatnog poreza jamstvenim pismima, u skladu s nacionalnim zakonom (14), primijenjen je test ravnoteže, pri kojem su se u obzir uzele prednosti vjerovnika (države) i održivost dužnika (društva Larco) te je donesena odluka o privremenoj obustavi obveze plaćanja predujma od 47 milijuna EUR (to jest 25 % dodatnog poreza) i njezinoj zamjeni jamstvenim pismima u ukupnom iznosu od 4,7 milijuna EUR. Obustava se trebala primjenjivati do donošenja pravomoćne presude u pogledu parnice koju je društvo Larco pokrenulo protiv države zbog nametanja dodatnoga poreza. |
| --- | --- |

(45)

Grčka tijela priskrbila su dokaze da je Larco na temelju opće zakonske odredbe bio ovlašten zamijeniti predujam dodatnog poreza jamstvenim pismima. U sudskoj presudi kojom je društvu dopuštena zamjena plaćanja predujma dodatnog poreza jamstvenim pismima, u skladu s nacionalnim zakonom (14), primijenjen je test ravnoteže, pri kojem su se u obzir uzele prednosti vjerovnika (države) i održivost dužnika (društva Larco) te je donesena odluka o privremenoj obustavi obveze plaćanja predujma od 47 milijuna EUR (to jest 25 % dodatnog poreza) i njezinoj zamjeni jamstvenim pismima u ukupnom iznosu od 4,7 milijuna EUR. Obustava se trebala primjenjivati do donošenja pravomoćne presude u pogledu parnice koju je društvo Larco pokrenulo protiv države zbog nametanja dodatnoga poreza.

| (46) | Osim toga, grčka nadležna tijela iznijela su tvrdnju da se odluke nacionalnih sudova ne mogu pripisati državi. |
| --- | --- |

(46)

Osim toga, grčka nadležna tijela iznijela su tvrdnju da se odluke nacionalnih sudova ne mogu pripisati državi.

| (47) | Grčka nadležna tijela objasnila su da je, unatoč privremenoj obustavi, država u praksi poništila financijski učinak te obustave poravnavajući dodatni porez koji je Larco trebao platiti s iznosima koje je država trebala platiti njemu, poput povrata poreza na dohodak ili PDV-a. To je omogućeno nedavno donesenim propisima u svrhu ubrzanja naplate poreza u Grčkoj. |
| --- | --- |

(47)

Grčka nadležna tijela objasnila su da je, unatoč privremenoj obustavi, država u praksi poništila financijski učinak te obustave poravnavajući dodatni porez koji je Larco trebao platiti s iznosima koje je država trebala platiti njemu, poput povrata poreza na dohodak ili PDV-a. To je omogućeno nedavno donesenim propisima u svrhu ubrzanja naplate poreza u Grčkoj.

| (48) | Stoga se čini da je država zapravo već naplatila najmanje 16,1 milijuna EUR od dospjelog iznosa u pogledu predujma dodatnog poreza društva Larco. |
| --- | --- |

(48)

Stoga se čini da je država zapravo već naplatila najmanje 16,1 milijuna EUR od dospjelog iznosa u pogledu predujma dodatnog poreza društva Larco.

3.7.   Šesta mjera: Državna jamstva iz 2011.

| (49) | Grčka nadležna tijela pojasnila su da nije bilo kašnjenja u plaćanju nijednog od dvaju kredita za koja su dodijeljena jamstva. Kredit u iznosu od 20 milijuna EUR odobrila je banka ATE kao refinanciranje starijeg kredita u iznosu od 20 milijuna EUR, koji se nije pravodobno otplaćivao. |
| --- | --- |

(49)

Grčka nadležna tijela pojasnila su da nije bilo kašnjenja u plaćanju nijednog od dvaju kredita za koja su dodijeljena jamstva. Kredit u iznosu od 20 milijuna EUR odobrila je banka ATE kao refinanciranje starijeg kredita u iznosu od 20 milijuna EUR, koji se nije pravodobno otplaćivao.

| (50) | Grčka tijela izjavila su da navedena dva državna jamstva nisu uključivala državna sredstva jer je država dugovala društvu Larco 60 milijuna EUR na ime povrata PDV-a. Stoga, da su jamstva bila aktivirana, tim bi se iznosima mogao poravnati nepodmireni dug države. |
| --- | --- |

(50)

Grčka tijela izjavila su da navedena dva državna jamstva nisu uključivala državna sredstva jer je država dugovala društvu Larco 60 milijuna EUR na ime povrata PDV-a. Stoga, da su jamstva bila aktivirana, tim bi se iznosima mogao poravnati nepodmireni dug države.

| (51) | Tijela su izjavila i da bi se ta mjera, da je predstavljala potporu, trebala smatrati usklađenom s unutarnjim tržištem jer je udovoljavala uvjetima Privremenog okvira (15) i mjerodavne privremene grčke sheme za kreditna jamstva („privremena jamstvena shema”) (16). Tijela su posebno navela da su ostali uvjeti sheme, osim činjenice da je društvo Larco u doba dodjele potpore bilo poduzeće u teškoćama, bili ispunjeni:






  a. | Larco je bio veliko društvo; |
| --- | --- | --- |

(51)

Tijela su izjavila i da bi se ta mjera, da je predstavljala potporu, trebala smatrati usklađenom s unutarnjim tržištem jer je udovoljavala uvjetima Privremenog okvira (15) i mjerodavne privremene grčke sheme za kreditna jamstva („privremena jamstvena shema”) (16). Tijela su posebno navela da su ostali uvjeti sheme, osim činjenice da je društvo Larco u doba dodjele potpore bilo poduzeće u teškoćama, bili ispunjeni:

a.

Larco je bio veliko društvo;

| b. | kredit u iznosu od 30 milijuna EUR bio je investicijski kredit, dok je kredit u iznosu od 20 milijuna EUR bio kredit za refinanciranje starijeg kredita, koji je dodijeljen u investicijske svrhe; |
| --- | --- |

b.

kredit u iznosu od 30 milijuna EUR bio je investicijski kredit, dok je kredit u iznosu od 20 milijuna EUR bio kredit za refinanciranje starijeg kredita, koji je dodijeljen u investicijske svrhe;

| c. | jamstva su dodijeljena prije kraja 2011.; |
| --- | --- |

c.

jamstva su dodijeljena prije kraja 2011.;

| d. | ukupni iznos dvaju kredita za koja su izdana jamstva premašio je godišnji ukupni iznos plaća društva Larco za samo tri milijuna EUR; |
| --- | --- |

d.

ukupni iznos dvaju kredita za koja su izdana jamstva premašio je godišnji ukupni iznos plaća društva Larco za samo tri milijuna EUR;

| e. | jamstva su pokrila 100 % kredita, ali takva je mjera predstavljala jedinu mogućnost da društvo dođe do financiranja zbog specifične situacije grčkoga gospodarstva; |
| --- | --- |

e.

jamstva su pokrila 100 % kredita, ali takva je mjera predstavljala jedinu mogućnost da društvo dođe do financiranja zbog specifične situacije grčkoga gospodarstva;

| f. | jamstva su uključivala premiju od 1 % p.a., što treba smatrati tržišnom premijom. |
| --- | --- |

f.

jamstva su uključivala premiju od 1 % p.a., što treba smatrati tržišnom premijom.

| (52) | Naposljetku, grčka tijela iznijela su stav da bi se predmetne mjere, ako Komisija zaključi da su predstavljale potporu i da uvjeti privremene jamstvene sheme nisu bili ispunjeni, trebale smatrati mjerama sanacije. Takva se potpora trebala smatrati prijavljenom jer je Komisija upoznata s mjerom u odgovoru na upitnik od 16. ožujka 2012., u fazi privremene istrage po službenoj dužnosti. |
| --- | --- |

(52)

Naposljetku, grčka tijela iznijela su stav da bi se predmetne mjere, ako Komisija zaključi da su predstavljale potporu i da uvjeti privremene jamstvene sheme nisu bili ispunjeni, trebale smatrati mjerama sanacije. Takva se potpora trebala smatrati prijavljenom jer je Komisija upoznata s mjerom u odgovoru na upitnik od 16. ožujka 2012., u fazi privremene istrage po službenoj dužnosti.

| (53) | Prema izjavi grčkih nadležnih tijela, potpora je udovoljavala uvjetima Smjernica o sanaciji i restrukturiranju zbog sljedećih razloga:






  a. | predstavljala je potporu za likvidnost u obliku kreditnih jamstava; |
| --- | --- | --- |

(53)

Prema izjavi grčkih nadležnih tijela, potpora je udovoljavala uvjetima Smjernica o sanaciji i restrukturiranju zbog sljedećih razloga:

a.

predstavljala je potporu za likvidnost u obliku kreditnih jamstava;

| b. | dodijeljena je na temelju ozbiljnih socijalnih teškoća i nije imala štetne učinke „prelijevanja” na druge države članice; |
| --- | --- |

b.

dodijeljena je na temelju ozbiljnih socijalnih teškoća i nije imala štetne učinke „prelijevanja” na druge države članice;

| c. | grčka nadležna tijela pripremala su plan restrukturiranja u suradnji s Komisijom; |
| --- | --- |

c.

grčka nadležna tijela pripremala su plan restrukturiranja u suradnji s Komisijom;

| d. | bila je ograničena na iznos potreban za održavanje poslovanja poduzeća tijekom ograničenog razdoblja; |
| --- | --- |

d.

bila je ograničena na iznos potreban za održavanje poslovanja poduzeća tijekom ograničenog razdoblja;

| e. | ispunjavala je uvjet „jednokratne dodjele” jer društvo Larco nikad prije nije bilo primilo potporu za sanaciju ili restrukturiranje; |
| --- | --- |

e.

ispunjavala je uvjet „jednokratne dodjele” jer društvo Larco nikad prije nije bilo primilo potporu za sanaciju ili restrukturiranje;

| f. | društvo je predstavilo državi poslovni plan i opravdalo potrebu za financiranjem u iznosu od 30 milijuna EUR za ulaganja. |
| --- | --- |

f.

društvo je predstavilo državi poslovni plan i opravdalo potrebu za financiranjem u iznosu od 30 milijuna EUR za ulaganja.

| (54) | Grčka nadležna tijela pojasnila su da je Šesta mjera odobrena na temelju i. ministarske odluke YA 2/95156/0025 od 30. prosinca 2011., kojom je pokriven iznos od točno 30 000 000 EUR i ii. ministarske odluke YA 2/95161/0025 od 30. prosinca 2011. koja se odnosila na iznos od točno 20 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(54)

Grčka nadležna tijela pojasnila su da je Šesta mjera odobrena na temelju i. ministarske odluke YA 2/95156/0025 od 30. prosinca 2011., kojom je pokriven iznos od točno 30 000 000 EUR i ii. ministarske odluke YA 2/95161/0025 od 30. prosinca 2011. koja se odnosila na iznos od točno 20 000 000 EUR.

4.   PROCJENA

| (55) | U okviru ove Odluke odluka prije svega se razmatra pitanje je li društvo Larco poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju. Nadalje, Odlukom će se procijeniti predstavljaju li mjere koje se pomno ispituju državnu potporu društvu Larco u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te konačno, bi li takva potpora mogla biti usklađena s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(55)

U okviru ove Odluke odluka prije svega se razmatra pitanje je li društvo Larco poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju. Nadalje, Odlukom će se procijeniti predstavljaju li mjere koje se pomno ispituju državnu potporu društvu Larco u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora te konačno, bi li takva potpora mogla biti usklađena s unutarnjim tržištem.

4.1.   Teškoće društva Larco

| (56) | U Odluci od 6. ožujka 2013., a posebno u njezinim uvodnim izjavama 18. – 25., Komisija je na privremenoj osnovi zaključila da je Larco bio poduzeće u teškoćama u razdoblju kada mu je odobreno šest predmetnih mjera. Najvažniji financijski podaci društva Larco u razdoblju od 2007. do 2011. navedeni su u tablici.

  Najvažniji financijski podaci društva Larco od 2007. do lipnja 2012. (u milijunima EUR) | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 1. polovica 2012. (17) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Promet | 549,3 | 284 | 98,8 | 239 | 311 | 154,6 |
| Zarada prije poreza | 23 | – 116 | – 105 | 6,4 | 6,5 | – 12,2 |
| Upisani kapital | 163,8 | 163,8 | 109 | 109 | 109 | 109 |
| Vlastiti kapital | 104 | – 0,4 | – 35 | – 31 | – 26 | – 39 |
| Ukupni dug | 141,2 | 230,1 | 233,9 | 261,8 | 262,7 | 326,0 |
| Omjer duga i kapitala | 1,3 | – 575,0 | – 6,6 | – 8,3 | – 10,1 | – 8,4 |

(56)

U Odluci od 6. ožujka 2013., a posebno u njezinim uvodnim izjavama 18. – 25., Komisija je na privremenoj osnovi zaključila da je Larco bio poduzeće u teškoćama u razdoblju kada mu je odobreno šest predmetnih mjera. Najvažniji financijski podaci društva Larco u razdoblju od 2007. do 2011. navedeni su u tablici.

Najvažniji financijski podaci društva Larco od 2007. do lipnja 2012. (u milijunima EUR)

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

1. polovica 2012. (17)

Promet

549,3

284

98,8

239

311

154,6

Zarada prije poreza

23

– 116

– 105

6,4

6,5

– 12,2

Upisani kapital

163,8

163,8

109

109

109

109

Vlastiti kapital

104

– 0,4

– 35

– 31

– 26

– 39

Ukupni dug

141,2

230,1

233,9

261,8

262,7

326,0

Omjer duga i kapitala

1,3

– 575,0

– 6,6

– 8,3

– 10,1

– 8,4

| (57) | U točki 10. podtočki (a) Smjernica o sanaciji i restrukturiranju stoji da se smatra da je društvo s ograničenom odgovornošću u teškoćama ako je „više od polovine upisanog kapitala nestalo, a više od četvrtine tog kapitala izgubljeno u prethodnih dvanaest mjeseci”. To odražava pretpostavku da društvo koje proživljava masovne gubitke upisanog kapitala neće moći zaustaviti gubitke koji će ga gotovo sigurno osuditi na prestanak poslovanja u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju (kao što je navedeno u točki 9. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju). |
| --- | --- |

(57)

U točki 10. podtočki (a) Smjernica o sanaciji i restrukturiranju stoji da se smatra da je društvo s ograničenom odgovornošću u teškoćama ako je „više od polovine upisanog kapitala nestalo, a više od četvrtine tog kapitala izgubljeno u prethodnih dvanaest mjeseci”. To odražava pretpostavku da društvo koje proživljava masovne gubitke upisanog kapitala neće moći zaustaviti gubitke koji će ga gotovo sigurno osuditi na prestanak poslovanja u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju (kao što je navedeno u točki 9. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju).

| (58) | Nadalje, u skladu s točkom 11. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju, može se smatrati da je poduzeće u teškoćama „ako su prisutni uobičajeni znakovi poduzeća u teškoćama, kao primjerice povećavanje gubitaka, smanjenje prometa, rast zaliha, višak kapaciteta, smanjenje novčanih tokova, rast duga, rast troškova kamata i pad ili nulta neto vrijednost imovine”. U tom pogledu, prema tvrdnji Općeg suda, „postojanje negativnoga vlastitog kapitala koji [...] može se smatrati važnim pokazateljem da je poduzeće u teškoj financijskoj situaciji” (18). |
| --- | --- |

(58)

Nadalje, u skladu s točkom 11. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju, može se smatrati da je poduzeće u teškoćama „ako su prisutni uobičajeni znakovi poduzeća u teškoćama, kao primjerice povećavanje gubitaka, smanjenje prometa, rast zaliha, višak kapaciteta, smanjenje novčanih tokova, rast duga, rast troškova kamata i pad ili nulta neto vrijednost imovine”. U tom pogledu, prema tvrdnji Općeg suda, „postojanje negativnoga vlastitog kapitala koji [...] može se smatrati važnim pokazateljem da je poduzeće u teškoj financijskoj situaciji” (18).

| (59) | Prema financijskim izvješćima društva Larco za razdoblje od 2007. do kraja prve polovice 2012., upisani kapital društva nije se smanjio za više od polovice. Međutim, tijekom istog razdoblja vlastiti kapital društva dobio je negativan predznak. U prethodnim predmetima Komisija je tvrdila da, ako društvo ima „negativni kapital”, to podrazumijeva da je cjelokupni upisani kapital tog društva izgubljen te dolazi do a priori pretpostavke da su ispunjeni uvjeti iz točke 10. podtočke (a) Smjernica o sanaciji i restrukturiranju (19). |
| --- | --- |

(59)

Prema financijskim izvješćima društva Larco za razdoblje od 2007. do kraja prve polovice 2012., upisani kapital društva nije se smanjio za više od polovice. Međutim, tijekom istog razdoblja vlastiti kapital društva dobio je negativan predznak. U prethodnim predmetima Komisija je tvrdila da, ako društvo ima „negativni kapital”, to podrazumijeva da je cjelokupni upisani kapital tog društva izgubljen te dolazi do a priori pretpostavke da su ispunjeni uvjeti iz točke 10. podtočke (a) Smjernica o sanaciji i restrukturiranju (19).

| (60) | U predmetu društva Larco Komisija smatra da se samo čini da upisani kapital društva nije smanjen za više od polovice jer to društvo nije primijenilo odgovarajuće mjere, koje inače predviđa grčko zakonodavstvo (20). Cilj je takvih odgovarajućih mjera pretvoriti vlastiti kapital društva iz negativnog u pozitivni te ga istodobno podići na primjerenu razinu. Takve odgovarajuće mjere mogu biti ili kapitalizacija gubitaka ili povećanje kapitala ili oboje. |
| --- | --- |

(60)

U predmetu društva Larco Komisija smatra da se samo čini da upisani kapital društva nije smanjen za više od polovice jer to društvo nije primijenilo odgovarajuće mjere, koje inače predviđa grčko zakonodavstvo (20). Cilj je takvih odgovarajućih mjera pretvoriti vlastiti kapital društva iz negativnog u pozitivni te ga istodobno podići na primjerenu razinu. Takve odgovarajuće mjere mogu biti ili kapitalizacija gubitaka ili povećanje kapitala ili oboje.

| (61) | U tom pogledu Komisija smatra da bi kapitalizacija gubitaka dovela do gubitka cjelokupnoga upisanog kapitala društva jer su nakupljeni gubici bili veći od upisanog kapitala. Zbog tog razloga Komisija smatra da su u ovom predmetu od 2008. ispunjeni uvjeti iz točke 10. podtočke (a) Smjernica o sanaciji i restrukturiranju. |
| --- | --- |

(61)

U tom pogledu Komisija smatra da bi kapitalizacija gubitaka dovela do gubitka cjelokupnoga upisanog kapitala društva jer su nakupljeni gubici bili veći od upisanog kapitala. Zbog tog razloga Komisija smatra da su u ovom predmetu od 2008. ispunjeni uvjeti iz točke 10. podtočke (a) Smjernica o sanaciji i restrukturiranju.

| (62) | Osim toga, u pogledu uvjeta iz točke 11. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju, društvo Larco iskusilo je znatno smanjenje prometa u razdoblju od 2007. do 2009. i znatne gubitke 2008. i 2009., i to u ukupnom iznosu od 221 milijuna EUR (116 milijuna EUR smanjenja prometa i 105 milijuna EUR gubitaka). U 2010. i 2011. društvo je povećalo promet i zaradu, ali ta povećanja nisu bila dovoljna za njegov financijski oporavak. U istom je razdoblju kapital društva ostao negativan, a dug je nastavio rasti. Osim toga, poslovanje društva ponovno je počelo proizvoditi gubitke u prvoj polovici 2012. |
| --- | --- |

(62)

Osim toga, u pogledu uvjeta iz točke 11. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju, društvo Larco iskusilo je znatno smanjenje prometa u razdoblju od 2007. do 2009. i znatne gubitke 2008. i 2009., i to u ukupnom iznosu od 221 milijuna EUR (116 milijuna EUR smanjenja prometa i 105 milijuna EUR gubitaka). U 2010. i 2011. društvo je povećalo promet i zaradu, ali ta povećanja nisu bila dovoljna za njegov financijski oporavak. U istom je razdoblju kapital društva ostao negativan, a dug je nastavio rasti. Osim toga, poslovanje društva ponovno je počelo proizvoditi gubitke u prvoj polovici 2012.

| (63) | Komisija se ne slaže s tvrdnjom grčkih nadležnih tijela da društvo nije bilo u teškoćama tijekom 2008. i 2009. jer su gubici bili posljedica smanjenja cijene feronikla. |
| --- | --- |

(63)

Komisija se ne slaže s tvrdnjom grčkih nadležnih tijela da društvo nije bilo u teškoćama tijekom 2008. i 2009. jer su gubici bili posljedica smanjenja cijene feronikla.

| (64) | Kao prvo, činjenica da je smanjenje cijene feronikla dovelo do gubitaka i pridonijelo teškoćama društva ne ublažava sama po sebi zaključak da je Larco pokazivao uobičajene znakove poduzeća u teškoćama. Zdravo bi poduzeće trebalo prilagoditi troškove promjenama cijena kako bi izbjeglo gubitke. |
| --- | --- |

(64)

Kao prvo, činjenica da je smanjenje cijene feronikla dovelo do gubitaka i pridonijelo teškoćama društva ne ublažava sama po sebi zaključak da je Larco pokazivao uobičajene znakove poduzeća u teškoćama. Zdravo bi poduzeće trebalo prilagoditi troškove promjenama cijena kako bi izbjeglo gubitke.

| (65) | Kao drugo, tijekom 2008. i 2009. društvo je imalo negativan vlasnički kapital i sve veći dug (povećanje od 63 % u razdoblju od 2007. do 2008.). Premda su cijena feronikla i promet bitno porasli nakon 2010., idući financijski rezultati društva pokazuju da su se teškoće nastavile. Stoga se ne može zaključiti da su gubici iz 2008. i 2009. bili posljedica jedino niskih cijena feronikla. |
| --- | --- |

(65)

Kao drugo, tijekom 2008. i 2009. društvo je imalo negativan vlasnički kapital i sve veći dug (povećanje od 63 % u razdoblju od 2007. do 2008.). Premda su cijena feronikla i promet bitno porasli nakon 2010., idući financijski rezultati društva pokazuju da su se teškoće nastavile. Stoga se ne može zaključiti da su gubici iz 2008. i 2009. bili posljedica jedino niskih cijena feronikla.

| (66) | U svjetlu prethodno navedenoga, zaključuje se da je društvo Larco bilo poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju u doba dodjele šest predmetnih mjera. |
| --- | --- |

(66)

U svjetlu prethodno navedenoga, zaključuje se da je društvo Larco bilo poduzeće u teškoćama u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju u doba dodjele šest predmetnih mjera.

4.2.   Postojanje državne potpore

| (67) | Člankom 107. stavkom 1. Ugovora propisuje se da je svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(67)

Člankom 107. stavkom 1. Ugovora propisuje se da je svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzeća ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

| (68) | U skladu s ustaljenom praksom Komisije i kao što je potvrđeno sudskom praksom, kriterij s pomoću kojeg se procjenjuje predstavlja li transakcija između javnog tijela i poduzeća državnu potporu načelo je ulagača pod uvjetima tržišnoga gospodarstva ili vjerovnika pod uvjetima tržišnoga gospodarskog („MEIP” ili „MECP”) (21). Iz tog načela proizlazi da država, kada djeluje kao komercijalni gospodarski subjekt na tržištu, mora to činiti na način usporediv s privatnim gospodarskim subjektima. Ako država to ne učini, možda je uključena državna potpora. Drugim riječima, mjerilo s pomoću kojeg se procjenjuje uključuje li transakcija državnu potporu pitanje je bi li se privatni gospodarski subjekt u istoj situaciji ponašao na isti način. U primjeni toga načela razmatranja koja nisu gospodarske naravi ne mogu se uzeti u obzir kao razlozi za dodjelu mjera potpore. |
| --- | --- |

(68)

U skladu s ustaljenom praksom Komisije i kao što je potvrđeno sudskom praksom, kriterij s pomoću kojeg se procjenjuje predstavlja li transakcija između javnog tijela i poduzeća državnu potporu načelo je ulagača pod uvjetima tržišnoga gospodarstva ili vjerovnika pod uvjetima tržišnoga gospodarskog („MEIP” ili „MECP”) (21). Iz tog načela proizlazi da država, kada djeluje kao komercijalni gospodarski subjekt na tržištu, mora to činiti na način usporediv s privatnim gospodarskim subjektima. Ako država to ne učini, možda je uključena državna potpora. Drugim riječima, mjerilo s pomoću kojeg se procjenjuje uključuje li transakcija državnu potporu pitanje je bi li se privatni gospodarski subjekt u istoj situaciji ponašao na isti način. U primjeni toga načela razmatranja koja nisu gospodarske naravi ne mogu se uzeti u obzir kao razlozi za dodjelu mjera potpore.

4.2.1.   Prva mjera: Nenaplata duga prema Ministarstvu financija

| (69) | Na temelju raspoloživih informacija Komisija se ne može složiti s tvrdnjom grčkih nadležnih tijela da je kredit koji je odobrio OER bio privatan kredit. Prema grčkom zakonu 1386/1983 (članak 1.) (22) kojim se osniva OER, „OER će djelovati na dobrobit društvenog interesa i pod nadzorom države”. U skladu s člankom 3. istog zakona država je bila jedini dioničar OER-a. Osim toga, država je imala mogućnost izravno imenovati predsjednika s dvoje od osmero članova Upravnoga odbora te neizravno još četiri člana. Iz prethodno navedenoga slijedi da su sredstva OER-a državna sredstva te se stoga čini da se svaki kredit koji dodijeli OER može pripisati državi. |
| --- | --- |

(69)

Na temelju raspoloživih informacija Komisija se ne može složiti s tvrdnjom grčkih nadležnih tijela da je kredit koji je odobrio OER bio privatan kredit. Prema grčkom zakonu 1386/1983 (članak 1.) (22) kojim se osniva OER, „OER će djelovati na dobrobit društvenog interesa i pod nadzorom države”. U skladu s člankom 3. istog zakona država je bila jedini dioničar OER-a. Osim toga, država je imala mogućnost izravno imenovati predsjednika s dvoje od osmero članova Upravnoga odbora te neizravno još četiri člana. Iz prethodno navedenoga slijedi da su sredstva OER-a državna sredstva te se stoga čini da se svaki kredit koji dodijeli OER može pripisati državi.

| (70) | Dokazi koje su pružila grčka nadležna tijela pokazuju da je dug društva Larco OER-u (naknadno prebačen na državu) redovito prijavljivan i fakturiran, u skladu sa sporazumom o namirenju duga iz 1998. Dio duga naplaćivan je kad je profitabilnost društva to dopuštala. Društvo Larco vršilo je tijekom tog razdoblja ulaganja, što je smanjilo povrat kredita, ali s tim su se ulaganjima složili svi vjerovnici. U skladu sa sporazumom, vjerovnici nisu imali pravo ni na kakvu prisilnu naplatu nepodmirenog duga. |
| --- | --- |

(70)

Dokazi koje su pružila grčka nadležna tijela pokazuju da je dug društva Larco OER-u (naknadno prebačen na državu) redovito prijavljivan i fakturiran, u skladu sa sporazumom o namirenju duga iz 1998. Dio duga naplaćivan je kad je profitabilnost društva to dopuštala. Društvo Larco vršilo je tijekom tog razdoblja ulaganja, što je smanjilo povrat kredita, ali s tim su se ulaganjima složili svi vjerovnici. U skladu sa sporazumom, vjerovnici nisu imali pravo ni na kakvu prisilnu naplatu nepodmirenog duga.

| (71) | U svjetlu prethodno navedenoga zaključeno je da je Prva mjera bila sukladna s MECP-om jer je država, u svojstvu vjerovnika, postupala na način usporediv s privatnim vjerovnicima jer je upotrijebila sva sredstva koja su joj bila na raspolaganju i u okviru koji je bio dogovoren sporazumom kako bi naplatila dugovanje. |
| --- | --- |

(71)

U svjetlu prethodno navedenoga zaključeno je da je Prva mjera bila sukladna s MECP-om jer je država, u svojstvu vjerovnika, postupala na način usporediv s privatnim vjerovnicima jer je upotrijebila sva sredstva koja su joj bila na raspolaganju i u okviru koji je bio dogovoren sporazumom kako bi naplatila dugovanje.

4.2.2.   Druga mjera: Državno jamstvo iz 2008.

| (72) | Državna jamstva dovode u rizik državna sredstva jer se aktiviranjem jamstva vrši plaćanje iz državnog proračuna. Osim toga, svako jamstvo koje nije propisno nadoknađeno podrazumijeva gubitak financijskih sredstava države. Stoga je kriterij državnih sredstava i mogućnosti pripisivanja državi za ovu mjeru ispunjen, a grčka nadležna tijela to nisu osporila. |
| --- | --- |

(72)

Državna jamstva dovode u rizik državna sredstva jer se aktiviranjem jamstva vrši plaćanje iz državnog proračuna. Osim toga, svako jamstvo koje nije propisno nadoknađeno podrazumijeva gubitak financijskih sredstava države. Stoga je kriterij državnih sredstava i mogućnosti pripisivanja državi za ovu mjeru ispunjen, a grčka nadležna tijela to nisu osporila.

| (73) | Komisija se ne slaže s tvrdnjom grčkih nadležnih tijela da su ispunjeni uvjeti iz odjeljka 3.2. Obavijesti o jamstvima. Komisija je utvrdila da je društvo Larco 2008. bilo poduzeće u teškoćama. Osim toga, ne može se smatrati da godišnja jamstvena premija od 1 % odražava rizik neplaćanja kredita za koje je izdano jamstvo s obzirom na velike financijske teškoće društva Larco i posebice na njegov nepovoljan omjer duga i kapitala. |
| --- | --- |

(73)

Komisija se ne slaže s tvrdnjom grčkih nadležnih tijela da su ispunjeni uvjeti iz odjeljka 3.2. Obavijesti o jamstvima. Komisija je utvrdila da je društvo Larco 2008. bilo poduzeće u teškoćama. Osim toga, ne može se smatrati da godišnja jamstvena premija od 1 % odražava rizik neplaćanja kredita za koje je izdano jamstvo s obzirom na velike financijske teškoće društva Larco i posebice na njegov nepovoljan omjer duga i kapitala.

| (74) | Komisija smatra da razuman tržišni vjerovnik pod takvim uvjetima ne bi odobrio jamstvo društvu Larco. Budući da je ta mjera društvu odobrena selektivno, Komisija zaključuje da je državno jamstvo iz 2008. pružilo korisniku selektivnu prednost. |
| --- | --- |

(74)

Komisija smatra da razuman tržišni vjerovnik pod takvim uvjetima ne bi odobrio jamstvo društvu Larco. Budući da je ta mjera društvu odobrena selektivno, Komisija zaključuje da je državno jamstvo iz 2008. pružilo korisniku selektivnu prednost.

| (75) | Društvo Larco djeluje u sektoru u kojem se trguje proizvodima među državama članicama te i samo izvozi većinu proizvoda u druge države članice. Osim toga, iskapanje, taljenje i rafiniranje nikla odvija se u šest država članica osim Grčke, a to su Austrija, Finska, Francuska (Nova Kaledonija), Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina (23). Niklom se trguje u gotovo svim državama članicama (24). |
| --- | --- |

(75)

Društvo Larco djeluje u sektoru u kojem se trguje proizvodima među državama članicama te i samo izvozi većinu proizvoda u druge države članice. Osim toga, iskapanje, taljenje i rafiniranje nikla odvija se u šest država članica osim Grčke, a to su Austrija, Finska, Francuska (Nova Kaledonija), Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina (23). Niklom se trguje u gotovo svim državama članicama (24).

| (76) | Predmetnim mjerama društvu Larco omogućuje se nastavak poslovanja tako da, za razliku od drugih tržišnih natjecatelja s novčanim teškoćama, ne mora snositi posljedice koje bi inače proizišle iz njegovih loših financijskih rezultata. Time se narušava tržišno natjecanje jer druga društva koja djeluju na istim tržištima moraju poslovati bez takve državne potpore. |
| --- | --- |

(76)

Predmetnim mjerama društvu Larco omogućuje se nastavak poslovanja tako da, za razliku od drugih tržišnih natjecatelja s novčanim teškoćama, ne mora snositi posljedice koje bi inače proizišle iz njegovih loših financijskih rezultata. Time se narušava tržišno natjecanje jer druga društva koja djeluju na istim tržištima moraju poslovati bez takve državne potpore.

| (77) | Stoga je zaključeno da Druga mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija smatra da je potpora jednaka iznosu kredita za koji je izdano jamstvo jer je dvojbeno bi li Larco, s obzirom na svoje gospodarske teškoće, pronašao ikakvo financiranje na tržištu bez obzira na okolnosti. Drugim riječima, Komisija smatra da je društvo steklo prednost jednaku iznosu kredita za koji je izdano jamstvo jer bez državnog jamstva ne bi moglo dobiti to financiranje na tržištu. |
| --- | --- |

(77)

Stoga je zaključeno da Druga mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija smatra da je potpora jednaka iznosu kredita za koji je izdano jamstvo jer je dvojbeno bi li Larco, s obzirom na svoje gospodarske teškoće, pronašao ikakvo financiranje na tržištu bez obzira na okolnosti. Drugim riječima, Komisija smatra da je društvo steklo prednost jednaku iznosu kredita za koji je izdano jamstvo jer bez državnog jamstva ne bi moglo dobiti to financiranje na tržištu.

| (78) | Komisija nema informacije da je to jamstvo aktivirano. |
| --- | --- |

(78)

Komisija nema informacije da je to jamstvo aktivirano.

4.2.3.   Treća mjera: Povećanje kapitala iz 2009.

| (79) | Sudjelovanje države u povećanju dioničkog kapitala društva Larco 2009. uključuje državna sredstva i može se pripisati državi. Stoga je taj kriterij ispunjen i grčka ga tijela nisu osporila. |
| --- | --- |

(79)

Sudjelovanje države u povećanju dioničkog kapitala društva Larco 2009. uključuje državna sredstva i može se pripisati državi. Stoga je taj kriterij ispunjen i grčka ga tijela nisu osporila.

| (80) | Komisija od grčkih nadležnih tijela nije primila uvjerljive dokaze kojima bi se opravdala njihova tvrdnja da je država djelovala kao razuman tržišni ulagač. Štoviše, iz zapisnika sa sastanaka dioničara koji su podneseni kao dokaz daje se naslutiti da dioničarima nije predočen plan restrukturiranja prije povećanja kapitala, unatoč činjenici da je Larco bio poduzeće u teškoćama. Osim toga, konačni iznos povećanja kapitala na kraju nije bio dostatan za pokriće negativnog kapitala društva Larco i stoga se ne može protumačiti kao mjera kojom se štiti vrijednost društva i podupire njegovo restrukturiranje. |
| --- | --- |

(80)

Komisija od grčkih nadležnih tijela nije primila uvjerljive dokaze kojima bi se opravdala njihova tvrdnja da je država djelovala kao razuman tržišni ulagač. Štoviše, iz zapisnika sa sastanaka dioničara koji su podneseni kao dokaz daje se naslutiti da dioničarima nije predočen plan restrukturiranja prije povećanja kapitala, unatoč činjenici da je Larco bio poduzeće u teškoćama. Osim toga, konačni iznos povećanja kapitala na kraju nije bio dostatan za pokriće negativnog kapitala društva Larco i stoga se ne može protumačiti kao mjera kojom se štiti vrijednost društva i podupire njegovo restrukturiranje.

| (81) | U pogledu sudjelovanja NBG-a Komisija se prisjeća pojašnjenja Suda da „istodobnost sama po sebi, čak i ako su izvršena znatna privatna ulaganja, ne može biti dovoljna za zaključak da nije postojala potpora u smislu članka 87. stavka 1. Ugovora o EZ-u bez razmatranja ostalih mjerodavnih činjenica i točaka zakona.” (25). |
| --- | --- |

(81)

U pogledu sudjelovanja NBG-a Komisija se prisjeća pojašnjenja Suda da „istodobnost sama po sebi, čak i ako su izvršena znatna privatna ulaganja, ne može biti dovoljna za zaključak da nije postojala potpora u smislu članka 87. stavka 1. Ugovora o EZ-u bez razmatranja ostalih mjerodavnih činjenica i točaka zakona.” (25).

| (82) | Štoviše, djelomično sudjelovanje NBG-a ne može se uporabiti kao dokaz istodobnog djelovanja države i privatnih dioničara jer je NBG bio izložen društvu Larco ne samo kao dioničar, nego i kao vjerovnik. Njegova odluka da djelomično sudjeluje u povećanju kapitala stoga je bila sredstvo zaštite ne samo vrijednosti svojeg ulaganja, nego i svojeg vjerovničkog položaja. |
| --- | --- |

(82)

Štoviše, djelomično sudjelovanje NBG-a ne može se uporabiti kao dokaz istodobnog djelovanja države i privatnih dioničara jer je NBG bio izložen društvu Larco ne samo kao dioničar, nego i kao vjerovnik. Njegova odluka da djelomično sudjeluje u povećanju kapitala stoga je bila sredstvo zaštite ne samo vrijednosti svojeg ulaganja, nego i svojeg vjerovničkog položaja.

| (83) | Nadalje, država je društvu Larco već bila dodijelila državno jamstvo za 2008. Stoga, kao što je utvrđeno mjerodavnom sudskom praksom, čin sudjelovanja države u povećanju kapitala iz 2009. ne može se promatrati izolirano, nego se mora razmatrati u kontekstu ostalih mjera potpore (26). |
| --- | --- |

(83)

Nadalje, država je društvu Larco već bila dodijelila državno jamstvo za 2008. Stoga, kao što je utvrđeno mjerodavnom sudskom praksom, čin sudjelovanja države u povećanju kapitala iz 2009. ne može se promatrati izolirano, nego se mora razmatrati u kontekstu ostalih mjera potpore (26).

| (84) | Konačno, zapisnici sa sastanaka dioničara ne potkrepljuju tvrdnju grčkih nadležnih tijela da je namjera PPC-a bila omogućiti državi da ima veliku većinu vlasničkog udjela. Umjesto toga, PPC je jednostavno izjavio da neće sudjelovati u povećanju dioničkog kapitala. |
| --- | --- |

(84)

Konačno, zapisnici sa sastanaka dioničara ne potkrepljuju tvrdnju grčkih nadležnih tijela da je namjera PPC-a bila omogućiti državi da ima veliku većinu vlasničkog udjela. Umjesto toga, PPC je jednostavno izjavio da neće sudjelovati u povećanju dioničkog kapitala.

| (85) | Stoga Komisija smatra da razuman tržišni ulagač pod takvim uvjetima ne bi sudjelovao u povećanju dioničkog kapitala društva Larco. Budući da je ta mjera odobrena društvu selektivno, Komisija zaključuje da je sudjelovanje države u povećanju kapitala iz 2009. pružilo korisniku selektivnu prednost. |
| --- | --- |

(85)

Stoga Komisija smatra da razuman tržišni ulagač pod takvim uvjetima ne bi sudjelovao u povećanju dioničkog kapitala društva Larco. Budući da je ta mjera odobrena društvu selektivno, Komisija zaključuje da je sudjelovanje države u povećanju kapitala iz 2009. pružilo korisniku selektivnu prednost.

| (86) | Zbog razloga iznesenih u prethodno navedenim uvodnim izjavama 75 i 76 gore, ovom bi se mjerom moglo utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(86)

Zbog razloga iznesenih u prethodno navedenim uvodnim izjavama 75 i 76 gore, ovom bi se mjerom moglo utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.

| (87) | Stoga je zaključeno da Treća mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Budući da nije osporeno da je država u potpunosti ostvarila svoja prava na povećanje dioničkog kapitala [nejasno], vrijednost Treće mjere iznosi 44 999 999,40 EUR. |
| --- | --- |

(87)

Stoga je zaključeno da Treća mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Budući da nije osporeno da je država u potpunosti ostvarila svoja prava na povećanje dioničkog kapitala [nejasno], vrijednost Treće mjere iznosi 44 999 999,40 EUR.

| (88) | U pogledu datuma dodjele, iz zapisnika sa sastanka dioničara od 14. svibnja 2009. proizlazi da je grčka država dodijelila 15 000 000 EUR za povećanje kapitala 15. travnja 2009. (27) s namjerom da ukupan doprinos države povećanju dioničkog kapitala [nejasno] bude iznos od 44 999 999,40 EUR. Komisija nema informacije o datumu kada je dodijeljen preostali iznos državnog doprinosa povećanju dioničkog kapitala društva. |
| --- | --- |

(88)

U pogledu datuma dodjele, iz zapisnika sa sastanka dioničara od 14. svibnja 2009. proizlazi da je grčka država dodijelila 15 000 000 EUR za povećanje kapitala 15. travnja 2009. (27) s namjerom da ukupan doprinos države povećanju dioničkog kapitala [nejasno] bude iznos od 44 999 999,40 EUR. Komisija nema informacije o datumu kada je dodijeljen preostali iznos državnog doprinosa povećanju dioničkog kapitala društva.

4.2.4.   Četvrta mjera: Državno jamstvo iz 2010.

| (89) | Iz istih razloga kao i za Drugu mjeru, kriterij državnih sredstava i mogućnosti pripisivanja državi ispunjen je za Četvrtu mjeru i grčka nadležna tijela to nisu osporila. |
| --- | --- |

(89)

Iz istih razloga kao i za Drugu mjeru, kriterij državnih sredstava i mogućnosti pripisivanja državi ispunjen je za Četvrtu mjeru i grčka nadležna tijela to nisu osporila.

| (90) | Komisija priznaje da je moguće da je uobičajena poslovna praksa dioničara davati jamstva u okolnostima sličnima ovom slučaju. Međutim, kako je i NBG bio dioničar društva Larco, Komisija smatra da bilo normalno da su dioničari razmjerno podijelili izloženost riziku koja potječe od predmetnog jamstva. Umjesto toga, država je preuzela cijeli rizik odobrivši jamstvo za dug u doba kada je Larco bio u teškoćama i već imao dug u porastu. |
| --- | --- |

(90)

Komisija priznaje da je moguće da je uobičajena poslovna praksa dioničara davati jamstva u okolnostima sličnima ovom slučaju. Međutim, kako je i NBG bio dioničar društva Larco, Komisija smatra da bilo normalno da su dioničari razmjerno podijelili izloženost riziku koja potječe od predmetnog jamstva. Umjesto toga, država je preuzela cijeli rizik odobrivši jamstvo za dug u doba kada je Larco bio u teškoćama i već imao dug u porastu.

| (91) | Kao i kod Druge mjere, ni kod ove mjere nisu ispunjeni uvjeti iz odjeljka 3.2. Obavijesti o jamstvima jer se ne može smatrati da premija od 2 % odražava rizik da Larco neće vršiti plaćanje. |
| --- | --- |

(91)

Kao i kod Druge mjere, ni kod ove mjere nisu ispunjeni uvjeti iz odjeljka 3.2. Obavijesti o jamstvima jer se ne može smatrati da premija od 2 % odražava rizik da Larco neće vršiti plaćanje.

| (92) | Stoga Komisija smatra da razumni tržišni vjerovnik ne bi odobrio društvu Larco jamstvo pod tim uvjetima. Budući da je ova mjera društvu odobrena selektivno, Komisija zaključuje da je korisnik stekao selektivnu prednost. |
| --- | --- |

(92)

Stoga Komisija smatra da razumni tržišni vjerovnik ne bi odobrio društvu Larco jamstvo pod tim uvjetima. Budući da je ova mjera društvu odobrena selektivno, Komisija zaključuje da je korisnik stekao selektivnu prednost.

| (93) | Zbog razloga iznesenih u prethodno navedenim uvodnim izjavama 75 i 76 gore, ovom bi se mjerom moglo utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(93)

Zbog razloga iznesenih u prethodno navedenim uvodnim izjavama 75 i 76 gore, ovom bi se mjerom moglo utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.

| (94) | Stoga je zaključeno da Četvrta mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija smatra da je iznos potpore jednak iznosu za koji je izdano jamstvo jer je jasno da, bez obzira na uvjete, nijedan razuman tržišni sudionik ne bi mogao dati jamstvo za taj iznos društvu Larco s obzirom na njegove gospodarske teškoće. Drugim riječima, Komisija smatra da je društvo steklo prednost jednaku jamčenom iznosu jer ono bez državnog jamstva ne bi moglo dobiti nikakvo jamstvo na tržištu. |
| --- | --- |

(94)

Stoga je zaključeno da Četvrta mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Komisija smatra da je iznos potpore jednak iznosu za koji je izdano jamstvo jer je jasno da, bez obzira na uvjete, nijedan razuman tržišni sudionik ne bi mogao dati jamstvo za taj iznos društvu Larco s obzirom na njegove gospodarske teškoće. Drugim riječima, Komisija smatra da je društvo steklo prednost jednaku jamčenom iznosu jer ono bez državnog jamstva ne bi moglo dobiti nikakvo jamstvo na tržištu.

| (95) | Komisija nema informacije da je to jamstvo aktivirano. |
| --- | --- |

(95)

Komisija nema informacije da je to jamstvo aktivirano.

4.2.5.   Peta mjera: Jamstvena pisma umjesto predujma dodatnog poreza iz 2010.

| (96) | Komisija je primila na znanje pojašnjenja koja su pružila grčka nadležna tijela u pogledu činjenica na kojima se temelji Peta mjera. |
| --- | --- |

(96)

Komisija je primila na znanje pojašnjenja koja su pružila grčka nadležna tijela u pogledu činjenica na kojima se temelji Peta mjera.

| (97) | U svjetlu dokaza koje su pružila grčka nadležna tijela Komisija se slaže da je sud odobrio društvu Larco pravo zamjene predujma dodatnog poreza jamstvenim pismima na temelju objektivnih kriterija, koji bi se primijenili na bilo koje drugo društvo u sličnoj situaciji. Stoga je zaključeno da Peta mjera nije uključivala selektivnu prednost za Larco. |
| --- | --- |

(97)

U svjetlu dokaza koje su pružila grčka nadležna tijela Komisija se slaže da je sud odobrio društvu Larco pravo zamjene predujma dodatnog poreza jamstvenim pismima na temelju objektivnih kriterija, koji bi se primijenili na bilo koje drugo društvo u sličnoj situaciji. Stoga je zaključeno da Peta mjera nije uključivala selektivnu prednost za Larco.

4.2.6.   Šesta mjera: Državna jamstva iz 2011.

| (98) | Komisija je primila na znanje pojašnjenja koja su pružila grčka nadležna tijela u pogledu činjenica na kojima se temelji Šesta mjera. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je primila na znanje pojašnjenja koja su pružila grčka nadležna tijela u pogledu činjenica na kojima se temelji Šesta mjera.

| (99) | Komisija se ne slaže s tvrdnjom grčkih nadležnih tijela da Šesta mjera nije uključivala državna sredstva. Prvo, kao što je objašnjeno u pogledu Druge mjere, državnima jamstvima dovode se u rizik državna sredstva jer se njihovim aktiviranjem vrši plaćanje iz državnog proračuna. Osim toga, svako jamstvo koje nije propisno nadoknađeno tržišnom premijom podrazumijeva gubitak financijskih sredstava države. Nadalje, tvrdnja o nepodmirenom dugu za PDV u iznosu od 60 milijuna EUR čini se proturječnom komentarima podnesenima u pogledu Pete mjere, pri čemu su grčka nadležna tijela izjavila da namjerno, u skladu sa zakonom, nisu vratila dospjeli PDV kako bi se poravnala obustava predujma dodatnog poreza. |
| --- | --- |

(99)

Komisija se ne slaže s tvrdnjom grčkih nadležnih tijela da Šesta mjera nije uključivala državna sredstva. Prvo, kao što je objašnjeno u pogledu Druge mjere, državnima jamstvima dovode se u rizik državna sredstva jer se njihovim aktiviranjem vrši plaćanje iz državnog proračuna. Osim toga, svako jamstvo koje nije propisno nadoknađeno tržišnom premijom podrazumijeva gubitak financijskih sredstava države. Nadalje, tvrdnja o nepodmirenom dugu za PDV u iznosu od 60 milijuna EUR čini se proturječnom komentarima podnesenima u pogledu Pete mjere, pri čemu su grčka nadležna tijela izjavila da namjerno, u skladu sa zakonom, nisu vratila dospjeli PDV kako bi se poravnala obustava predujma dodatnog poreza.

| (100) | Stoga Komisija smatra da je za ovu mjeru ispunjen kriterij državnih sredstava i mogućnosti pripisivanja državi. |
| --- | --- |

(100)

Stoga Komisija smatra da je za ovu mjeru ispunjen kriterij državnih sredstava i mogućnosti pripisivanja državi.

| (101) | Slično kao kod Druge i Četvrte mjere, uvjeti iz odjeljka 3.2. Obavijesti o jamstvima nisu ispunjeni ni za ovu mjeru. |
| --- | --- |

(101)

Slično kao kod Druge i Četvrte mjere, uvjeti iz odjeljka 3.2. Obavijesti o jamstvima nisu ispunjeni ni za ovu mjeru.

| (102) | Stoga Komisija smatra da razumni tržišni vjerovnik ne bi odobrio društvu Larco jamstvo pod tim uvjetima. Budući da je ova mjera odobrena društvu selektivno, Komisija zaključuje da je korisnik stekao selektivnu prednost. |
| --- | --- |

(102)

Stoga Komisija smatra da razumni tržišni vjerovnik ne bi odobrio društvu Larco jamstvo pod tim uvjetima. Budući da je ova mjera odobrena društvu selektivno, Komisija zaključuje da je korisnik stekao selektivnu prednost.

| (103) | Zbog razloga iznesenih u prethodno navedenim uvodnim izjavama 75 i 76 gore, ovom bi se mjerom moglo utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(103)

Zbog razloga iznesenih u prethodno navedenim uvodnim izjavama 75 i 76 gore, ovom bi se mjerom moglo utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.

| (104) | Stoga je zaključeno da Šesta mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Kao i kod Druge mjere, Komisija smatra da je iznos potpore jednak iznosu kredita za koje je izdano jamstvo jer je dvojbeno bi li Larco, s obzirom na svoje gospodarske teškoće, pronašao ikakvo financiranje na tržištu bez obzira na okolnosti. |
| --- | --- |

(104)

Stoga je zaključeno da Šesta mjera predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. Kao i kod Druge mjere, Komisija smatra da je iznos potpore jednak iznosu kredita za koje je izdano jamstvo jer je dvojbeno bi li Larco, s obzirom na svoje gospodarske teškoće, pronašao ikakvo financiranje na tržištu bez obzira na okolnosti.

| (105) | Komisija nema informacije da je to jamstvo aktivirano. |
| --- | --- |

(105)

Komisija nema informacije da je to jamstvo aktivirano.

4.2.7.   Zaključak o postojanju državne potpore

| (106) | U svjetlu prethodno navedenoga, Komisija smatra da Prva i Peta mjera ne predstavljaju državnu potporu, dok Druga, Treća, Četvrta i Šesta mjera predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(106)

U svjetlu prethodno navedenoga, Komisija smatra da Prva i Peta mjera ne predstavljaju državnu potporu, dok Druga, Treća, Četvrta i Šesta mjera predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (107) | Prema tome, državna potpora obuhvaćena Drugom mjerom iznosi 30 000 000 EUR dodijeljenih 22. prosinca 2008. Državna potpora obuhvaćena Trećom mjerom iznosi 44 999 999,40 EUR, ali grčka nadležna tijela trebaju razjasniti datum(e) dodjele. Državna potpora obuhvaćena Četvrtom mjerom iznosi 10 820 824,95 EUR dodijeljenih 10. svibnja 2010., a ukupna državna potpora obuhvaćena Šestom mjerom iznosi 50 000 000 (rezultat zbroja 30 000 000 EUR + 30 000 000 EUR) dodijeljenih 30. prosinca 2011. |
| --- | --- |

(107)

Prema tome, državna potpora obuhvaćena Drugom mjerom iznosi 30 000 000 EUR dodijeljenih 22. prosinca 2008. Državna potpora obuhvaćena Trećom mjerom iznosi 44 999 999,40 EUR, ali grčka nadležna tijela trebaju razjasniti datum(e) dodjele. Državna potpora obuhvaćena Četvrtom mjerom iznosi 10 820 824,95 EUR dodijeljenih 10. svibnja 2010., a ukupna državna potpora obuhvaćena Šestom mjerom iznosi 50 000 000 (rezultat zbroja 30 000 000 EUR + 30 000 000 EUR) dodijeljenih 30. prosinca 2011.

4.3.   Nezakonita potpora

| (108) | Druga, Treća, Četvrta i Šesta mjera predstavljaju državnu potporu i dodijeljene su protivno obvezama obavješćivanja i mirovanja koje su utvrđene člankom 108. stavkom 3. Ugovora. Stoga te mjere predstavljaju nezakonitu potporu. |
| --- | --- |

(108)

Druga, Treća, Četvrta i Šesta mjera predstavljaju državnu potporu i dodijeljene su protivno obvezama obavješćivanja i mirovanja koje su utvrđene člankom 108. stavkom 3. Ugovora. Stoga te mjere predstavljaju nezakonitu potporu.

4.4.   Usklađenost potpore

| (109) | Budući da određene mjere predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, njihova usklađenost mora se ocijeniti u svjetlu iznimaka navedenih u stavcima 2. i 3. tog članka. |
| --- | --- |

(109)

Budući da određene mjere predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora, njihova usklađenost mora se ocijeniti u svjetlu iznimaka navedenih u stavcima 2. i 3. tog članka.

| (110) | U skladu sa sudskom praksom Europskog suda, državi članici prepušta se da se pozove na moguće temelje usklađenosti i pokaže da su uvjeti za takvu usklađenost ispunjeni (28). |
| --- | --- |

(110)

U skladu sa sudskom praksom Europskog suda, državi članici prepušta se da se pozove na moguće temelje usklađenosti i pokaže da su uvjeti za takvu usklađenost ispunjeni (28).

4.4.1.   Usklađenost Druge, Četvrte i Šeste mjere

| (111) | Za Drugu i Četvrtu mjeru grčka nadležna tijela nisu se pozvala ni na kakve moguće temelje usklađenosti jer su tvrdila da te mjere ne predstavljaju državnu potporu. |
| --- | --- |

(111)

Za Drugu i Četvrtu mjeru grčka nadležna tijela nisu se pozvala ni na kakve moguće temelje usklađenosti jer su tvrdila da te mjere ne predstavljaju državnu potporu.

| (112) | Budući da te mjere predstavljaju državnu potporu, njihovu usklađenost treba ocijeniti u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora i posebno u skladu sa Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju jer je Larco najmanje od 2008. bio poduzeće u teškoćama. U skladu s točkom 20. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju, „poduzeće u teškoćama ne može se smatrati odgovarajućim sredstvom za promoviranje drugih ciljeva javne politike sve dok nije osigurana njegova održivost. S obzirom na to, Komisija smatra da potpore poduzećima u teškoćama mogu pridonijeti razvoju gospodarskih djelatnosti a da ne utječu štetno na trgovinu u mjeri u kojoj je to suprotno interesu Zajednice samo ako se poštuju uvjeti iz ovih Smjernica.” |
| --- | --- |

(112)

Budući da te mjere predstavljaju državnu potporu, njihovu usklađenost treba ocijeniti u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora i posebno u skladu sa Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju jer je Larco najmanje od 2008. bio poduzeće u teškoćama. U skladu s točkom 20. Smjernica o sanaciji i restrukturiranju, „poduzeće u teškoćama ne može se smatrati odgovarajućim sredstvom za promoviranje drugih ciljeva javne politike sve dok nije osigurana njegova održivost. S obzirom na to, Komisija smatra da potpore poduzećima u teškoćama mogu pridonijeti razvoju gospodarskih djelatnosti a da ne utječu štetno na trgovinu u mjeri u kojoj je to suprotno interesu Zajednice samo ako se poštuju uvjeti iz ovih Smjernica.”

| (113) | Međutim, u ovom slučaju nisu ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju (odjeljak 3.1.). Jamstva nisu prestala vrijediti nakon šest mjeseci, a grčka nadležna tijela nisu prijavila plan restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila održivost društva i pritom nisu provedene kompenzacijske mjere kako bi se ublažilo narušavanje tržišnog natjecanja. Konačno, nema dokaza da je potpora bila ograničena na potreban minimum, posebno vlastitim doprinosom korisnika potpore. Nadležna tijela nisu podnijela likvidacijski plan. |
| --- | --- |

(113)

Međutim, u ovom slučaju nisu ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju (odjeljak 3.1.). Jamstva nisu prestala vrijediti nakon šest mjeseci, a grčka nadležna tijela nisu prijavila plan restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila održivost društva i pritom nisu provedene kompenzacijske mjere kako bi se ublažilo narušavanje tržišnog natjecanja. Konačno, nema dokaza da je potpora bila ograničena na potreban minimum, posebno vlastitim doprinosom korisnika potpore. Nadležna tijela nisu podnijela likvidacijski plan.

| (114) | U pogledu Šeste mjere, grčka nadležna tijela izjavila su da je sukladna s Privremenim okvirom i privremenom jamstvenom shemom te da u svakom slučaju ispunjava uvjete za sanacijsku potporu. |
| --- | --- |

(114)

U pogledu Šeste mjere, grčka nadležna tijela izjavila su da je sukladna s Privremenim okvirom i privremenom jamstvenom shemom te da u svakom slučaju ispunjava uvjete za sanacijsku potporu.

| (115) | Komisija se ne slaže s tim tvrdnjama grčkih nadležnih tijela. Ona smatra da uvjeti iz Privremenog okvira i privremene jamstvene sheme nisu ispunjeni jer je društvo Larco bilo poduzeće u teškoćama. Ukupni iznos tih dvaju jamstava premašio je godišnji ukupni iznos plaća društva Larco, jamstvo je premašilo 90 % kredita, a 1 % p.a. ne može se smatrati tržišnom premijom koja odražava rizik neplaćanja jamčenog iznosa. |
| --- | --- |

(115)

Komisija se ne slaže s tim tvrdnjama grčkih nadležnih tijela. Ona smatra da uvjeti iz Privremenog okvira i privremene jamstvene sheme nisu ispunjeni jer je društvo Larco bilo poduzeće u teškoćama. Ukupni iznos tih dvaju jamstava premašio je godišnji ukupni iznos plaća društva Larco, jamstvo je premašilo 90 % kredita, a 1 % p.a. ne može se smatrati tržišnom premijom koja odražava rizik neplaćanja jamčenog iznosa.

| (116) | U pogledu tvrdnje da ta mjera predstavlja potporu za sanaciju, premda Komisija vodi rasprave s grčkim nadležnim tijelima o društvu Larco još od 2011., tijela nikad nisu spomenula da bi se jamstva iz 2011. trebala smatrati sanacijskom potporom i nikad nisu dostavila nikakvu obavijest u tu svrhu. Štoviše, u odgovoru na upitnik koji su poslala 16. ožujka 2012., grčka nadležna tijela izričito su izjavila da društvo u posljednjih deset godina nije imalo koristi ni od potpore za sanaciju ni od potpore za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(116)

U pogledu tvrdnje da ta mjera predstavlja potporu za sanaciju, premda Komisija vodi rasprave s grčkim nadležnim tijelima o društvu Larco još od 2011., tijela nikad nisu spomenula da bi se jamstva iz 2011. trebala smatrati sanacijskom potporom i nikad nisu dostavila nikakvu obavijest u tu svrhu. Štoviše, u odgovoru na upitnik koji su poslala 16. ožujka 2012., grčka nadležna tijela izričito su izjavila da društvo u posljednjih deset godina nije imalo koristi ni od potpore za sanaciju ni od potpore za restrukturiranje.

| (117) | U svakom slučaju, ni u ovom predmetu nisu ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju. Jamstva iz 2011. nisu prestala vrijediti nakon šest mjeseci, a grčka nadležna tijela nisu prijavila plan restrukturiranja ni plan likvidacije. Poslovni plan u kojem se opravdava potreba za 30 milijuna EUR za ulaganja ne može biti temelj usklađenog plana restrukturiranja u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju. Razlog tome je taj što cilj tog plana nije bila ponovna uspostava održivosti društva i nije bilo ni predviđenih ni provedenih kompenzacijskih mjera kojima bi se ublažila narušavanja tržišnog natjecanja. Konačno, nije bilo dokaza da je potpora bila ograničena na potreban minimum, posebno vlastitim doprinosom korisnika potpore. Tijela nisu podnijela ni likvidacijski plan. |
| --- | --- |

(117)

U svakom slučaju, ni u ovom predmetu nisu ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju. Jamstva iz 2011. nisu prestala vrijediti nakon šest mjeseci, a grčka nadležna tijela nisu prijavila plan restrukturiranja ni plan likvidacije. Poslovni plan u kojem se opravdava potreba za 30 milijuna EUR za ulaganja ne može biti temelj usklađenog plana restrukturiranja u smislu Smjernica o sanaciji i restrukturiranju. Razlog tome je taj što cilj tog plana nije bila ponovna uspostava održivosti društva i nije bilo ni predviđenih ni provedenih kompenzacijskih mjera kojima bi se ublažila narušavanja tržišnog natjecanja. Konačno, nije bilo dokaza da je potpora bila ograničena na potreban minimum, posebno vlastitim doprinosom korisnika potpore. Tijela nisu podnijela ni likvidacijski plan.

| (118) | Komisija nije pronašla nijedan drugi mogući temelj za usklađenost Druge, Četvrte i Šeste mjere. |
| --- | --- |

(118)

Komisija nije pronašla nijedan drugi mogući temelj za usklađenost Druge, Četvrte i Šeste mjere.

| (119) | U svjetlu prethodno navedenoga, Komisija smatra da Druga, Četvrta i Šesta mjera nisu usklađene s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(119)

U svjetlu prethodno navedenoga, Komisija smatra da Druga, Četvrta i Šesta mjera nisu usklađene s unutarnjim tržištem.

4.4.2.   Usklađenost Treće mjere

| (120) | Grčka nadležna tijela nisu navela nijedan mogući temelj za usklađenost Treće mjere jer su tvrdila da ta mjera ne predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(120)

Grčka nadležna tijela nisu navela nijedan mogući temelj za usklađenost Treće mjere jer su tvrdila da ta mjera ne predstavlja državnu potporu.

| (121) | Budući da ta mjera predstavlja državnu potporu, treba je ocijeniti i u pogledu njezine usklađenosti prema Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju zbog razloga iznesenih u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 112 gore. Međutim, ni u ovom slučaju nisu ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju (odjeljak 3.1.). Grčka nadležna tijela nikad nisu prijavila plan restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila održivost društva i nisu provedene kompenzacijske mjere kojima bi se ublažilo narušavanje tržišnog natjecanja. Konačno, nema dokaza da je potpora bila ograničena na potreban minimum, posebno vlastitim doprinosom korisnika potpore. |
| --- | --- |

(121)

Budući da ta mjera predstavlja državnu potporu, treba je ocijeniti i u pogledu njezine usklađenosti prema Smjernicama o sanaciji i restrukturiranju zbog razloga iznesenih u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 112 gore. Međutim, ni u ovom slučaju nisu ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju (odjeljak 3.1.). Grčka nadležna tijela nikad nisu prijavila plan restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila održivost društva i nisu provedene kompenzacijske mjere kojima bi se ublažilo narušavanje tržišnog natjecanja. Konačno, nema dokaza da je potpora bila ograničena na potreban minimum, posebno vlastitim doprinosom korisnika potpore.

| (122) | Komisija nije pronašla nijedan drugi mogući temelj za usklađenost ove mjere. |
| --- | --- |

(122)

Komisija nije pronašla nijedan drugi mogući temelj za usklađenost ove mjere.

| (123) | Uzimajući prethodno navedeno u obzir, Komisija smatra da Treća mjera nije usklađena s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(123)

Uzimajući prethodno navedeno u obzir, Komisija smatra da Treća mjera nije usklađena s unutarnjim tržištem.

4.5.   Povrat

| (124) | U skladu s Ugovorom i uspostavljenom sudskom praksom Suda, Komisija je nadležna zaključiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu ako se utvrdi da nije usklađena s unutarnjim tržištem (29). Sud isto tako dosljedno tvrdi da obveza države članice da ukine potporu koju Komisija smatra neusklađenom s unutarnjim tržištem služi u svrhu ponovne uspostave prethodne situacije (30). U tom kontekstu Sud je utvrdio da će taj cilj biti ostvaren kada primatelj vrati iznose koji su mu dodijeljeni u okviru nezakonite potpore, čime će izgubiti prednost nad tržišnim natjecateljima koju je uživao na tržištu te će se uspostaviti situacija koja je postojala prije isplate potpore (31). |
| --- | --- |

(124)

U skladu s Ugovorom i uspostavljenom sudskom praksom Suda, Komisija je nadležna zaključiti da predmetna država članica mora ukinuti ili izmijeniti potporu ako se utvrdi da nije usklađena s unutarnjim tržištem (29). Sud isto tako dosljedno tvrdi da obveza države članice da ukine potporu koju Komisija smatra neusklađenom s unutarnjim tržištem služi u svrhu ponovne uspostave prethodne situacije (30). U tom kontekstu Sud je utvrdio da će taj cilj biti ostvaren kada primatelj vrati iznose koji su mu dodijeljeni u okviru nezakonite potpore, čime će izgubiti prednost nad tržišnim natjecateljima koju je uživao na tržištu te će se uspostaviti situacija koja je postojala prije isplate potpore (31).

| (125) | U skladu sa sudskom praksom, u članku 14. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (32) tvrdi se da, „kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od predmetne države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi od korisnika povukla sredstva potpore [...]”. |
| --- | --- |

(125)

U skladu sa sudskom praksom, u članku 14. stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (32) tvrdi se da, „kada se u slučajevima nezakonite potpore donesu negativne odluke, Komisija donosi odluku kojom se od predmetne države članice zahtijeva da poduzme sve potrebne mjere kako bi od korisnika povukla sredstva potpore [...]”.

| (126) | Stoga, s obzirom na to da nijedna od predmetnih mjera nije bila prijavljena Komisiji, što predstavlja kršenje članka 108. Ugovora te ih se stoga treba smatrati nezakonitim i neusklađenim potporama, moraju se vratiti kako bi se ponovno uspostavila situacija koja je postojala na tržištu prije njihove dodjele. Povrat bi trebao pokriti razdoblje od trenutka kada je nastala prednost za korisnika, odnosno kada je potpora stavljena na raspolaganje korisniku, do njezina učinkovitog povratka, a na iznose koje treba vratiti obračunava se kamata sve do učinkovitog povrata. |
| --- | --- |

(126)

Stoga, s obzirom na to da nijedna od predmetnih mjera nije bila prijavljena Komisiji, što predstavlja kršenje članka 108. Ugovora te ih se stoga treba smatrati nezakonitim i neusklađenim potporama, moraju se vratiti kako bi se ponovno uspostavila situacija koja je postojala na tržištu prije njihove dodjele. Povrat bi trebao pokriti razdoblje od trenutka kada je nastala prednost za korisnika, odnosno kada je potpora stavljena na raspolaganje korisniku, do njezina učinkovitog povratka, a na iznose koje treba vratiti obračunava se kamata sve do učinkovitog povrata.

5.   ZAKLJUČAK

| (127) | Prva i Peta mjera ne predstavljaju potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(127)

Prva i Peta mjera ne predstavljaju potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

| (128) | Grčka je nezakonito primijenila Drugu, Treću, Četvrtu i Šestu mjeru, kršeći odredbe članka 108. stavka 3. Ugovora. |
| --- | --- |

(128)

Grčka je nezakonito primijenila Drugu, Treću, Četvrtu i Šestu mjeru, kršeći odredbe članka 108. stavka 3. Ugovora.

| (129) | Druga, Četvrta i Šesta mjera (državna jamstva iz 2008., 2010. i 2011.) u korist društva Larco posebno su predstavljale državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora i nisu bile usklađene s unutarnjim tržištem jer nisu bili ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju i nije utvrđen nijedan drugi temelj usklađenosti. |
| --- | --- |

(129)

Druga, Četvrta i Šesta mjera (državna jamstva iz 2008., 2010. i 2011.) u korist društva Larco posebno su predstavljale državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora i nisu bile usklađene s unutarnjim tržištem jer nisu bili ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju i nije utvrđen nijedan drugi temelj usklađenosti.

| (130) | Treća mjera (sudjelovanje države u povećanju kapitala društva Larco 2009.) isto je tako predstavljala državnu potporu i nije bila usklađena s Ugovorom jer nisu bili ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju i nije utvrđen nijedan drugi temelj usklađenosti. |
| --- | --- |

(130)

Treća mjera (sudjelovanje države u povećanju kapitala društva Larco 2009.) isto je tako predstavljala državnu potporu i nije bila usklađena s Ugovorom jer nisu bili ispunjeni mjerodavni uvjeti iz Smjernica o sanaciji i restrukturiranju i nije utvrđen nijedan drugi temelj usklađenosti.

| (131) | Komisija napominje da je Grčka pristala da se predmetna odluka donese na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

(131)

Komisija napominje da je Grčka pristala da se predmetna odluka donese na engleskom jeziku.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Mjere nenaplate duga prema Ministarstvu financija i zamjene predujma dodatnog poreza jamstvenim pismima iz 2010., koje je provela Grčka u korist društva Larco, ne predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora.

Članak 2.

Mjere državne potpore u iznosu od 135 820 824,35 EUR u obliku državnih jamstava društvu Larco General Mining & Metallurgical Company S.A. 2008., 2010. i 2011. i sudjelovanja države u povećanju kapitala društva 2009., koje je Grčka dodijelila nezakonito, kršeći članak 108. stavak 3. Ugovora, nisu usklađene s unutarnjim tržištem.

Članak 3.

1.   Grčka mora zatražiti od korisnika povrat neusklađenih potpora iz članka 2.

2.   Na iznose koje treba vratiti obračunava se kamatna stopa od datuma kada su stavljeni na raspolaganje korisnika do njihova stvarnog povrata.

3.   Obračun se vrši na temelju složene kamate, u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (33), kako je izmijenjena.

4.   U pogledu Treće mjere Grčka mora navesti točan datum (točne datume) kada je dala doprinos povećanju dioničkog kapitala 2009.

5.   Grčka mora otkazati sva preostala plaćanja potpore iz članka 2., s učinkom od datuma donošenja ove Odluke.

Članak 4.

1.   Povrat potpore iz članka 2. ima trenutačni učinak.

2.   Grčka mora osigurati da se ova Odluka provede u roku od četiri mjeseca od dana njezine objave.

Članak 5.

1.   U roku od dva mjeseca nakon objave ove Odluke Grčka ima obvezu podnijeti sljedeće informacije:

| (a) | ukupni iznos (glavnicu i kamatu na iznos povrata) koji treba povući od korisnika; |
| --- | --- |

(a)

ukupni iznos (glavnicu i kamatu na iznos povrata) koji treba povući od korisnika;

| (b) | detaljan opis već poduzetih i planiranih mjera kojima će se ispuniti uvjeti iz ove Odluke; |
| --- | --- |

(b)

detaljan opis već poduzetih i planiranih mjera kojima će se ispuniti uvjeti iz ove Odluke;

| (c) | dokumentaciju koja pokazuje da je korisniku naložen povrat potpore. |
| --- | --- |

(c)

dokumentaciju koja pokazuje da je korisniku naložen povrat potpore.

2.   Grčka mora izvješćivati Komisiju o napretku nacionalnih mjera poduzetih radi provedbe ove Odluke do potpunog povrata potpore iz članka 2. Na jednostavan zahtjev Komisije mora odmah predočiti informacije o već poduzetim i planiranim mjerama u svrhu ispunjavanja uvjeta iz ove Odluke. Jednako tako, mora pružiti detaljne informacije o iznosima potpore i kamata za povrat koji su već naplaćeni od korisnika.

Članak 6.

Ova je Odluka upućena Helenskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. ožujka 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  SL C 136, 15.5.2013., str. 27.

1

(2)  Vidjeti Drugi program gospodarskih prilagodbi za Grčku – Prva revizija, prosinac 2012. http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp123_en.pdf.

2

Drugi program gospodarskih prilagodbi za Grčku – Prva revizija, prosinac 2012.

(3)  Fond za razvoj imovine Helenske Republike (HRADF S.A.) poduzeće je osnovano 1. srpnja 2011. u svrhu upravljanja procesom privatizacije.

3

(4)  Vidjeti bilješku 1.

4

(5)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikro, malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

5

(6)  U 2004. iznosio je 10,3 milijuna EUR i postojano raste te je 2011. dosegnuo 13,5 milijuna EUR.

6

(7)  PPC: 39 milijuna EUR 2004., nula 2011.; Staro društvo Larco: 48,3 milijuna EUR 2007., 43,8 milijuna EUR 2011.

7

(8)  Bilješka 24.: Sudjelovanja u povezanim društvima.

8

(9)  Grčka tijela naknadno su pojasnila da se predmetna mjera odnosi na dodatni porez, a ne poreznu kaznu. Stoga je protumačeno da se Peta mjera odnosi na dodatni porez, a ne na poreznu kaznu, kako je pogrešno navedeno u odluci od 6. ožujka 2013.

9

(10)  Grčki Zakon o porezu na dohodak 2238/1994 (Službeni list FEK A/151/16.9.94.), članak 74. stavak 9.

10

(11)  Priopćenje Komisije – Smjernice Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama (SL C 244, 1.10.2004., str. 2.).

11

(12)  Obavijest Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava (SL C 155, 20.6.2008., str. 10.).

12

(13)  Prema tvrdnji Starog društva Larco to predstavlja kamatu obračunanu na glavnicu priznatu sporazumom iz 1998.

13

(14)  Članci 200. – 205. Zakona o upravnim postupcima.

14

(15)  Privremeni okvir za mjere državnih potpora kojima se podupire pristup financiranju u trenutnoj financijskoj i gospodarskoj krizi (SL C 83, 7.4.2009., str. 1.).

15

(16)  N 308/09, donesena 30. lipnja 2009.

16

(17)  Podatke je podnio HRADF.

17

(18)  Spojeni predmeti T-102/07 Freistaat Sachsen protiv Komisije i T-120/07 MB Immobilien i MB System protiv Komisije, [2010] ECR II-585, stavak 106.

18

Freistaat Sachsen protiv Komisije

MB Immobilien i MB System protiv Komisije

(19)  Odluka Komisije u predmetu C 38/07 Arbel Fauvet Rail (SL L 238, 5.9.2008., str. 27), Odluka Komisije u predmetu C 27/2010 United Textiles (SL L 279, 12.10.2012., str. 30.).

19

Arbel Fauvet Rail

United Textiles

(20)  U skladu s člankom 47. grčkog Zakona 2190/1920, ako vlastiti kapital društva padne ispod 50 % njegova dioničkog kapitala, dioničari društva moraju odlučiti (u roku od šest mjeseci od isteka predmetne fiskalne godine) hoće li likvidirati društvo ili primijeniti druge mjere.

20

(21)  Vidjeti npr. predmet C-305/89 Italija protiv Komisije („Alfa Romeo”) [1991] ECR I-1603, stavci 18. i 19.; predmet T-16/96 Cityflyer Express protiv Komisije [1998] ECR II-757, stavak 51.; spojene predmete T-129/95, T-2/96 i T-97/96 Neue Maxhütte Stahlwerke i Lech-Stahlwerke protiv Komisije [1999] ECR II-17, stavak 104.; spojene predmete T-268/08 i T-281/08 Land Burgenland i Austrija protiv Komisije [2012] ECR II-0000, stavak 48.

21

Italija protiv Komisije („Alfa Romeo

)

Cityflyer Express protiv Komisije

Neue Maxhütte Stahlwerke i Lech-Stahlwerke protiv Komisije

Land Burgenland i Austrija protiv Komisije

(22)  Službeni glasnik Helenske Republike FEK A-107.

22

(23)  Izvori: Izvor: British Geological Survey, Europska statistička izvješća o mineralima od 2006. do 2010., http://www.bgs.ac.uk/; isto tako Nickel Institute, http://www.nickelinstitute.org.

23

(24)  Izvor: British Geological Survey, Europska statistička izvješća o mineralima od 2006. do 2010., http://www.bgs.ac.uk/.

24

(25)  Predmet T-565/08 presuda Corsica Ferries protiv Komisije od 11. rujna 2012., stavak 122.

25

Corsica Ferries protiv Komisije

(26)  Spojeni predmeti C-399 10 P i C-401 10 P Bouygues SA, Bouygues Télécom SA protiv Komisije, i predmet T-11/95 BP Chemicals protiv Komisije [1998], stavak 171.

26

P Bouygues SA, Bouygues Télécom SA protiv Komisije

BP Chemicals protiv Komisije

(27)  Na temelju dokumenta Οικ2/27694/0025 Ministarstva financija.

27

(28)  Predmet C-364/90, Italija protiv Komisije [1993] ECR-I-2097, stavak 20.

28

Italija protiv Komisije

(29)  Vidjeti predmet C-70/72, Komisija protiv Njemačke, [1973], ECR 813, stavak 13.

29

Komisija protiv Njemačke

(30)  Vidjeti spojene predmete C-278/92, C-279/92 i C-280/92 Španjolska protiv Komisije [1994] ECR I-4103, stavak 75.

30

Španjolska protiv Komisije

(31)  Vidjeti predmet C-75/97 Belgija protiv Komisije [1999] ECR I-3671 stavci 64. i 65.

31

Belgija protiv Komisije

(32)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

32

(33)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

33

---

PRILOG

PODACI O IZNOSIMA POTPORE KOJA JE PRIMLJENA, KOJU TREBA VRATITI I KOJA JE VEĆ VRAĆENA

| Naziv korisnika – mjera | Ukupan iznos primljene potpore | Ukupan iznos potpore koju treba vratiti
  (Glavnica) | Ukupan već nadoknađeni iznos |
| --- | --- | --- | --- |
| Glavnica | Kamata na povrat |
| Larco – 2. Mjera | 30 000 000 | 30 000 000 | 0 | 0 |
| Larco – 3. Mjera | 44 999 999,40 | 44 999 999,40 | 0 | 0 |
| Larco – 4. Mjera | 10 820 824,95 | 10 820 824,95 | 0 | 0 |
| Larco – 6. Mjera | 50 000 000 | 50 000 000 | 0 | 0 |

Naziv korisnika – mjera

Ukupan iznos primljene potpore

Ukupan iznos potpore koju treba vratiti

(Glavnica)

Ukupan već nadoknađeni iznos

Glavnica

Kamata na povrat

Larco – 2. Mjera

30 000 000

30 000 000

0

0

Larco – 3. Mjera

44 999 999,40

44 999 999,40

0

0

Larco – 4. Mjera

10 820 824,95

10 820 824,95

0

0

Larco – 6. Mjera

50 000 000

50 000 000

0

0

---

Ispravci

| 28.8.2014 | HR | Službeni list Europske unije | L 254/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2014

HR

Službeni list Europske unije

L 254/39

---

Ispravak uredbe Komisije (EU) br. 866/2014 od 8. kolovoza 2014. o izmjeni priloga III., V., VI. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o kozmetičkim proizvodima

(
  Službeni list Europske unije L 238 od 9. kolovoza 2014.
  )

Na stranici 5., Prilog Uredbi mijenja se kako slijedi:

„PRILOG

Prilozi III., V. i VI. Uredbi (EZ) br. 1223/2009 mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | U Prilogu III. dodaju se sljedeći tekstovi 286 i 287: | Identifikacija tvari | Uvjeti | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Referentni broj | Kemijski naziv/INN | Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka | CAS broj | EZ broj | Vrsta proizvoda, dijelovi tijela | Najviša koncentracija u gotovom pripravku | Ostalo | Tekst uvjeta primjene i upozorenja |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ‚286 | C16-alkiltrimetilamonijev klorid | Cetrimonium chloride (1) | 112-02-7 | 203-928-6 | (a) | Proizvodi za njegu kose koji se ispiru |

1.

U Prilogu III. dodaju se sljedeći tekstovi 286 i 287:

Identifikacija tvari

Uvjeti

Referentni broj

Kemijski naziv/INN

Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka

CAS broj

EZ broj

Vrsta proizvoda, dijelovi tijela

Najviša koncentracija u gotovom pripravku

Ostalo

Tekst uvjeta primjene i upozorenja

a

b

c

d

e

f

g

h

i

‚286

C16-alkiltrimetilamonijev klorid

Cetrimonium chloride (1)

112-02-7

203-928-6

(a)

Proizvodi za njegu kose koji se ispiru

| (a) | 2,5 % za pojedinačne koncentracije ili za zbroj pojedinačnih koncentracija cetrimonijevog klorida i steartrimonijevog klorida. |
| --- | --- |

(a)

2,5 % za pojedinačne koncentracije ili za zbroj pojedinačnih koncentracija cetrimonijevog klorida i steartrimonijevog klorida.

Za namjene različite od sprječavanja razvoja mikroorganizama u proizvodu. Ta namjena mora biti jasna iz načina prezentiranja proizvoda.

C18-alkiltrimetilamonijev klorid

Steartrimonium chloride (1)

112-03-8

203-929-1

| (b) | Proizvodi za njegu kose koji se ne ispiru |
| --- | --- |

(b)

Proizvodi za njegu kose koji se ne ispiru

| (b) | 1,0 % za pojedinačne koncentracije ili za zbroj pojedinačnih koncentracija cetrimonijevog klorida i steartrimonijevog klorida. |
| --- | --- |

(b)

1,0 % za pojedinačne koncentracije ili za zbroj pojedinačnih koncentracija cetrimonijevog klorida i steartrimonijevog klorida.

| (c) | Proizvodi za njegu lica koji se ne ispiru |
| --- | --- |

(c)

Proizvodi za njegu lica koji se ne ispiru

| (c) | 0,5 % za pojedinačne koncentracije ili za zbroj pojedinačnih koncentracija cetrimonijevog klorida i steartrimonijevog klorida. |
| --- | --- |

(c)

0,5 % za pojedinačne koncentracije ili za zbroj pojedinačnih koncentracija cetrimonijevog klorida i steartrimonijevog klorida.

287

C22-alkiltrimetilamonijev klorid

Behentrimonium chloride (1)

17301-53-0

241-327-0

| (a) | Proizvodi za njegu kose koji se ispiru |
| --- | --- |

(a)

Proizvodi za njegu kose koji se ispiru

| (a) | 5,0 % za pojedinačne koncentracije behentrimonijevog klorida ili za zbroj pojedinačnih koncentracija cetrimonijevog klorida, steartrimonijevog klorida i behentrimonijevog klorida, istovremeno poštujući odgovarajuću najveću koncentraciju za zbroj cetrimonijevog klorida i steartrimonijevog klorida navedenu u tekstu pod referentnim brojem 286. |
| --- | --- |

(a)

5,0 % za pojedinačne koncentracije behentrimonijevog klorida ili za zbroj pojedinačnih koncentracija cetrimonijevog klorida, steartrimonijevog klorida i behentrimonijevog klorida, istovremeno poštujući odgovarajuću najveću koncentraciju za zbroj cetrimonijevog klorida i steartrimonijevog klorida navedenu u tekstu pod referentnim brojem 286.

Za namjene različite od sprječavanja razvoja mikroorganizama u proizvodu. Ta namjena mora biti jasna iz načina prezentiranja proizvoda.

| (b) | Proizvodi za njegu kose koji se ne ispiru |
| --- | --- |

(b)

Proizvodi za njegu kose koji se ne ispiru

| (b) | 3,0 % za pojedinačne koncentracije behentrimonijevog klorida ili za zbroj pojedinačnih koncentracija cetrimonijevog klorida, steartrimonijevog klorida i behentrimonijevog klorida, uz istovremeno poštovanje odgovarajuće najveće koncentracije za zbroj cetrimonijevog klorida i steartrimonijevog klorida navedene u tekstu pod referentnim brojem 286. |
| --- | --- |

(b)

3,0 % za pojedinačne koncentracije behentrimonijevog klorida ili za zbroj pojedinačnih koncentracija cetrimonijevog klorida, steartrimonijevog klorida i behentrimonijevog klorida, uz istovremeno poštovanje odgovarajuće najveće koncentracije za zbroj cetrimonijevog klorida i steartrimonijevog klorida navedene u tekstu pod referentnim brojem 286.

| (c) | Proizvodi za njegu lica koji se ne ispiru |
| --- | --- |

(c)

Proizvodi za njegu lica koji se ne ispiru

| (c) | 3,0 % za pojedinačne koncentracije behentrimonijevog klorida ili za zbroj pojedinačnih koncentracija cetrimonijevog klorida, steartrimonijevog klorida i behentrimonijevog klorida, uz istovremeno poštovanje odgovarajuće najveće koncentracije za zbroj cetrimonijevog klorida i steartrimonijevog klorida navedene u tekstu pod referentnim brojem 286. |
| --- | --- |

(c)

3,0 % za pojedinačne koncentracije behentrimonijevog klorida ili za zbroj pojedinačnih koncentracija cetrimonijevog klorida, steartrimonijevog klorida i behentrimonijevog klorida, uz istovremeno poštovanje odgovarajuće najveće koncentracije za zbroj cetrimonijevog klorida i steartrimonijevog klorida navedene u tekstu pod referentnim brojem 286.

| 2. | Prilog V. mijenja se kako slijedi:






  (a) | tekst pod referentnim brojem 44 mijenja se kako slijedi: | Identifikacija tvari | Uvjeti | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Referentni broj | Kemijski naziv/INN | Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka | CAS broj | EZ broj | Vrsta proizvoda, dijelovi tijela | Najviša koncentracija u gotovom pripravku | Ostalo | Tekst uvjeta primjene i upozorenja |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ‚44 | Alkil (C 12-22) trimetilamonijev bromid i klorid | Behentrimonium chloride (2), | 17301-53-0, | 241-327-0, | | 0,1 % | | |
| cetrimonium bromide, | 57-09-0, | 200-311-3, |
| cetrimonium chloride (3), | 112-02-7, | 203-928-6, |
| laurtrimonium bromide, | 1119-94-4, | 214-290-3, |
| laurtrimonium chloride, | 112-00-5, | 203-927-0, |
| steartrimonium bromide, | 1120-02-1, | 214-294-5, |
| steartrimonium chloride (3) | 112-03-8 | 203-929-1 |

2.

Prilog V. mijenja se kako slijedi:

(a)

tekst pod referentnim brojem 44 mijenja se kako slijedi:

Identifikacija tvari

Uvjeti

Referentni broj

Kemijski naziv/INN

Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka

CAS broj

EZ broj

Vrsta proizvoda, dijelovi tijela

Najviša koncentracija u gotovom pripravku

Ostalo

Tekst uvjeta primjene i upozorenja

a

b

c

d

e

f

g

h

i

‚44

Alkil (C 12-22) trimetilamonijev bromid i klorid

Behentrimonium chloride (2),

17301-53-0,

241-327-0,

0,1 %

cetrimonium bromide,

57-09-0,

200-311-3,

cetrimonium chloride (3),

112-02-7,

203-928-6,

laurtrimonium bromide,

1119-94-4,

214-290-3,

laurtrimonium chloride,

112-00-5,

203-927-0,

steartrimonium bromide,

1120-02-1,

214-294-5,

steartrimonium chloride (3)

112-03-8

203-929-1

| (b) | dodaje se tekst pod referentnim brojem 59: | Identifikacija tvari | Uvjeti | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Referentni broj | Kemijski naziv/INN | Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka | CAS broj | EZ broj | Vrsta proizvoda, dijelovi tijela | Najviša koncentracija u gotovom pripravku | Ostalo | Tekst uvjeta primjene i upozorenja |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ‚59 | 1,2,3-propantrikarboksilna kiselina, 2-hidroksi-, monohidrat i 1,2,3-propantrikarboksilna kiselina, 2-hidroksi-, srebro(1+) sol, monohidrat | Citric acid (i) Silver citrate | — | 460-890-5 | | 0,2 %, što odgovara 0,0024 % srebra | Ne smije se upotrebljavati u proizvodima za njegu usne šupljine i proizvodima za oči’ | |

(b)

dodaje se tekst pod referentnim brojem 59:

Identifikacija tvari

Uvjeti

Referentni broj

Kemijski naziv/INN

Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka

CAS broj

EZ broj

Vrsta proizvoda, dijelovi tijela

Najviša koncentracija u gotovom pripravku

Ostalo

Tekst uvjeta primjene i upozorenja

a

b

c

d

e

f

g

h

i

‚59

1,2,3-propantrikarboksilna kiselina, 2-hidroksi-, monohidrat i 1,2,3-propantrikarboksilna kiselina, 2-hidroksi-, srebro(1+) sol, monohidrat

Citric acid (i) Silver citrate

—

460-890-5

0,2 %, što odgovara 0,0024 % srebra

Ne smije se upotrebljavati u proizvodima za njegu usne šupljine i proizvodima za oči’

| 3. | U Prilogu VI. dodaje se tekst pod referentnim brojem 29: | Identifikacija tvari | Uvjeti | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Referentni broj | Kemijski naziv/INN | Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka | CAS broj | EZ broj | Vrsta proizvoda, dijelovi tijela | Najviša koncentracija u gotovom pripravku | Ostalo | Tekst uvjeta primjene i upozorenja |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| ‚29 | 1,3,5-triazin, 2,4,6-tris[1,1′-bifenil]-4-il-, uključujući i kao nanomaterijal | Tris-biphenyl triazine
  Tris-biphenyl triazine (nano) | 31274-51-8 | — | | 10 % | Ne smije se upotrebljavati u sprejevima.
  Dopušteni su samo nanomaterijali sa sljedećim svojstvima:






  — | srednja veličina primarnih čestica > 80 nm, |

3.

U Prilogu VI. dodaje se tekst pod referentnim brojem 29:

Identifikacija tvari

Uvjeti

Referentni broj

Kemijski naziv/INN

Naziv iz glosara uobičajenih sastojaka

CAS broj

EZ broj

Vrsta proizvoda, dijelovi tijela

Najviša koncentracija u gotovom pripravku

Ostalo

Tekst uvjeta primjene i upozorenja

a

b

c

d

e

f

g

h

i

‚29

1,3,5-triazin, 2,4,6-tris[1,1′-bifenil]-4-il-, uključujući i kao nanomaterijal

Tris-biphenyl triazine

Tris-biphenyl triazine (nano)

31274-51-8

—

10 %

Ne smije se upotrebljavati u sprejevima.

Dopušteni su samo nanomaterijali sa sljedećim svojstvima:

—

srednja veličina primarnih čestica > 80 nm,

| — | čistoća ≥ 98 %, |
| --- | --- |

—

čistoća ≥ 98 %,

| — | nepremazani’” |
| --- | --- |

—

nepremazani’”

---

(1)  Za upotrebu kao konzervans, vidjeti Prilog V., tekst pod referentnim brojem 44.’

1

(2)  Za namjenu koja nije konzervans, vidjeti Prilog III., br. 287.

2

(3)  Za namjenu koja nije konzervans, vidjeti Prilog III., br. 286.’

3

---