# Euroopan unionin L 242/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 242 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta14. elokuu 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 242

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta14. elokuu 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 882/2014, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2014, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Torrone di Bagnara (SMM)) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 883/2014, annettu 5 päivänä elokuuta 2014, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Jamón de Serón (SMM)) | 3 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 884/2014, annettu 13 päivänä elokuuta 2014, tietyistä kolmansista maista tulevien tiettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnissa aflatoksiinipitoisuusriskin vuoksi käyttöön otettavista erityisehdoista ja asetuksen (EY) N:o 1152/2009 kumoamisesta (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 885/2014, annettu 13 päivänä elokuuta 2014, okran ja curryn lehtien tuontiin Intiasta sovellettavista erityisehdoista ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 91/2013 kumoamisesta (
  1
  ) | 20 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 886/2014, annettu 13 päivänä elokuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 27 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2014/529/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 12 päivänä elokuuta 2014, Belgian neuvoston direktiivin 89/686/ETY 7 artiklan mukaisesti toteuttamasta toimenpiteestä, jolla vedetään loppukäyttäjiltä takaisin tulppamalliset kuulonsuojaimet
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5670) | 29 |
| | | 2014/530/EU |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä elokuuta 2014, afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvistä tietyistä väliaikaisista suojatoimenpiteistä Latviassa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5915)

   (
  1
  ) | 31 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 882/2014, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2014, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Torrone di Bagnara (SMM))

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 883/2014, annettu 5 päivänä elokuuta 2014, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Jamón de Serón (SMM))

3

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 884/2014, annettu 13 päivänä elokuuta 2014, tietyistä kolmansista maista tulevien tiettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnissa aflatoksiinipitoisuusriskin vuoksi käyttöön otettavista erityisehdoista ja asetuksen (EY) N:o 1152/2009 kumoamisesta (
  1
  )

1

4

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 885/2014, annettu 13 päivänä elokuuta 2014, okran ja curryn lehtien tuontiin Intiasta sovellettavista erityisehdoista ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 91/2013 kumoamisesta (
  1
  )

1

20

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 886/2014, annettu 13 päivänä elokuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

27

PÄÄTÖKSET

2014/529/EU

*

Komission päätös, annettu 12 päivänä elokuuta 2014, Belgian neuvoston direktiivin 89/686/ETY 7 artiklan mukaisesti toteuttamasta toimenpiteestä, jolla vedetään loppukäyttäjiltä takaisin tulppamalliset kuulonsuojaimet
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5670)

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5670)

29

2014/530/EU

*

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 13 päivänä elokuuta 2014, afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvistä tietyistä väliaikaisista suojatoimenpiteistä Latviassa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5915)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5915)

1

31

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 305/13/KOL, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2013, Sjóvá-vakuutusyhtiön pääomituksesta (Islanti) | 33 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 305/13/KOL, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2013, Sjóvá-vakuutusyhtiön pääomituksesta (Islanti)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 14.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 242/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 882/2014,

annettu 31 päivänä heinäkuuta 2014,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Torrone di Bagnara (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italian hakemus nimityksen ”Torrone di Bagnara” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (2) 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Italian hakemus nimityksen ”Torrone di Bagnara” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (2) 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Torrone di Bagnara” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Torrone di Bagnara” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Torrone di Bagnara” (SMM).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 2.3 ”Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä heinäkuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Ferdinando NELLI FEROCI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 89, 28.3.2014, s. 62.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 14.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 242/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 242/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 883/2014,

annettu 5 päivänä elokuuta 2014,

nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Jamón de Serón (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Espanjan hakemus nimityksen ”Jamón de Serón” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Espanjan hakemus nimityksen ”Jamón de Serón” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Jamón de Serón” olisi rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Jamón de Serón” olisi rekisteröitävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään nimitys ”Jamón de Serón” (SMM).

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.2 ”Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)” tuotteeseen.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Martine REICHERTS

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL C 101, 5.4.2014, s. 10.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 14.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 242/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 242/4

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 884/2014,

annettu 13 päivänä elokuuta 2014,

tietyistä kolmansista maista tulevien tiettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnissa aflatoksiinipitoisuusriskin vuoksi käyttöön otettavista erityisehdoista ja asetuksen (EY) N:o 1152/2009 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1) ja erityisesti sen 53 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetusta (EY) N:o 1152/2009 (2) on muutettava huomattavasti, ja sen soveltamisala on ulotettava koskemaan rehuja. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetusta (EY) N:o 1152/2009 (2) on muutettava huomattavasti, ja sen soveltamisala on ulotettava koskemaan rehuja.

| (2) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (3) vahvistetaan elintarvikkeissa olevien aflatoksiinien sallitut enimmäismäärät kansanterveyden suojelemiseksi. On havaittavissa, että nämä aflatoksiinien enimmäismäärät ylittyvät usein tietyistä maista tulevissa tietyissä elintarvikkeissa. Tällaiset pitoisuudet aiheuttavat vakavan uhkan kansanterveydelle unionissa, ja sen vuoksi on tarkoituksenmukaista hyväksyä erityisehtoja unionin tasolla. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (3) vahvistetaan elintarvikkeissa olevien aflatoksiinien sallitut enimmäismäärät kansanterveyden suojelemiseksi. On havaittavissa, että nämä aflatoksiinien enimmäismäärät ylittyvät usein tietyistä maista tulevissa tietyissä elintarvikkeissa. Tällaiset pitoisuudet aiheuttavat vakavan uhkan kansanterveydelle unionissa, ja sen vuoksi on tarkoituksenmukaista hyväksyä erityisehtoja unionin tasolla.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/32/EY (4) vahvistetaan aflatoksiini B1:n sallitut enimmäismäärät rehussa eläinten ja ihmisten terveyden suojelemiseksi. On havaittavissa, että nämä aflatoksiini B1:n enimmäismäärät ylittyvät usein tietyistä maista tulevissa tietyissä rehuissa. Tällaiset pitoisuudet aiheuttavat vakavan uhkan eläinten ja ihmisten terveydelle unionissa, ja sen vuoksi on tarkoituksenmukaista hyväksyä erityisehtoja unionin tasolla. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/32/EY (4) vahvistetaan aflatoksiini B1:n sallitut enimmäismäärät rehussa eläinten ja ihmisten terveyden suojelemiseksi. On havaittavissa, että nämä aflatoksiini B1:n enimmäismäärät ylittyvät usein tietyistä maista tulevissa tietyissä rehuissa. Tällaiset pitoisuudet aiheuttavat vakavan uhkan eläinten ja ihmisten terveydelle unionissa, ja sen vuoksi on tarkoituksenmukaista hyväksyä erityisehtoja unionin tasolla.

| (4) | Eläinten ja ihmisten terveyden suojelun kannalta on tärkeää, että myös rehuseokset ja koostetut elintarvikkeet, jotka sisältävät merkittäviä määriä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia rehuja ja elintarvikkeita, kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan. Jotta varmistetaan jalostettujen elintarvikkeiden ja rehujen sekä koostettujen elintarvikkeiden ja rehuseosten valvonnan yhdenmukaistettu täytäntöönpano koko EU:n alueella, on aiheellista vahvistaa raja-arvo. On lisäksi aiheellista jättää muut kuin kaupalliset lähetykset tämän asetuksen säännösten soveltamisalan ulkopuolelle. Lähetyksiin liittyvä näytteenotto ja analysointi olisi toteutettava asiaankuuluvan unionin lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Eläinten ja ihmisten terveyden suojelun kannalta on tärkeää, että myös rehuseokset ja koostetut elintarvikkeet, jotka sisältävät merkittäviä määriä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia rehuja ja elintarvikkeita, kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan. Jotta varmistetaan jalostettujen elintarvikkeiden ja rehujen sekä koostettujen elintarvikkeiden ja rehuseosten valvonnan yhdenmukaistettu täytäntöönpano koko EU:n alueella, on aiheellista vahvistaa raja-arvo. On lisäksi aiheellista jättää muut kuin kaupalliset lähetykset tämän asetuksen säännösten soveltamisalan ulkopuolelle. Lähetyksiin liittyvä näytteenotto ja analysointi olisi toteutettava asiaankuuluvan unionin lainsäädännön mukaisesti.

| (5) | Näytteenottoa ja määrityksiä koskevat säännökset aflatoksiinien valvontaa varten vahvistetaan rehujen osalta komission asetuksessa (EY) N:o 152/2009 (5) ja elintarvikkeiden osalta komission asetuksessa (EY) N:o 401/2006 (6). |
| --- | --- |

(5)

Näytteenottoa ja määrityksiä koskevat säännökset aflatoksiinien valvontaa varten vahvistetaan rehujen osalta komission asetuksessa (EY) N:o 152/2009 (5) ja elintarvikkeiden osalta komission asetuksessa (EY) N:o 401/2006 (6).

| (6) | Kun otetaan huomioon, että tietyistä kolmansista maista tulevien rehujen tuonnissa aflatoksiinipitoisuusriskin vuoksi sovellettavia erityisehtoja koskevat säännökset ovat samanlaisia kuin tietyistä kolmansista maista tulevien elintarvikkeiden tuonnissa aflatoksiinipitoisuusriskin vuoksi sovellettavia erityisehtoja koskevat säännökset, on aiheellista sisällyttää yhteen asetukseen ne rehut ja elintarvikkeet, joihin kohdistuu erityisehtoja aflatoksiinipitoisuusriskin vuoksi. Tästä syystä on aiheellista sisällyttää tähän asetukseen Intiasta ja Ghanasta tulevia maapähkinöitä ja Nigeriasta tulevia vesimelonin siemeniä koskevat säännökset, jotka sisältyvät komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 91/2013 (7). Samalla täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 91/2013 olisi korvattava uudella asetuksella, jossa vahvistetaan Intiasta tulevia okraa ja curryn lehtiä koskevat säännökset. |
| --- | --- |

(6)

Kun otetaan huomioon, että tietyistä kolmansista maista tulevien rehujen tuonnissa aflatoksiinipitoisuusriskin vuoksi sovellettavia erityisehtoja koskevat säännökset ovat samanlaisia kuin tietyistä kolmansista maista tulevien elintarvikkeiden tuonnissa aflatoksiinipitoisuusriskin vuoksi sovellettavia erityisehtoja koskevat säännökset, on aiheellista sisällyttää yhteen asetukseen ne rehut ja elintarvikkeet, joihin kohdistuu erityisehtoja aflatoksiinipitoisuusriskin vuoksi. Tästä syystä on aiheellista sisällyttää tähän asetukseen Intiasta ja Ghanasta tulevia maapähkinöitä ja Nigeriasta tulevia vesimelonin siemeniä koskevat säännökset, jotka sisältyvät komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 91/2013 (7). Samalla täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 91/2013 olisi korvattava uudella asetuksella, jossa vahvistetaan Intiasta tulevia okraa ja curryn lehtiä koskevat säännökset.

| (7) | Tarkastustulosten sekä elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tekemien tarkastusten perusteella on aiheellista tehdä seuraavat muutokset niihin tuotteisiin, joihin kohdistetaan erityisehtoja, ja/tai valvontatiheyteen:






  — | poistetaan Yhdysvalloista tuotavia manteleita koskevat erityisehdot myönteisten tarkastustulosten sekä elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tekemän auditoinnin myönteisen tuloksen vuoksi, |
| --- | --- | --- |

(7)

Tarkastustulosten sekä elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tekemien tarkastusten perusteella on aiheellista tehdä seuraavat muutokset niihin tuotteisiin, joihin kohdistetaan erityisehtoja, ja/tai valvontatiheyteen:

—

poistetaan Yhdysvalloista tuotavia manteleita koskevat erityisehdot myönteisten tarkastustulosten sekä elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tekemän auditoinnin myönteisen tuloksen vuoksi,

| — | harvennetaan Turkista tulevien hasselpähkinöiden näytteenottotiheyttä myönteisten tarkastustulosten sekä elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tekemän auditoinnin myönteisen tuloksen vuoksi, |
| --- | --- |

—

harvennetaan Turkista tulevien hasselpähkinöiden näytteenottotiheyttä myönteisten tarkastustulosten sekä elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston tekemän auditoinnin myönteisen tuloksen vuoksi,

| — | harvennetaan Brasiliasta tulevien kuorellisten parapähkinöiden näytteenottotiheyttä, koska vaatimustenvastaisuutta ei ole havaittu — tämä liittyy myös erittäin vähäisiin EU:hun tuotuihin määriin. |
| --- | --- |

—

harvennetaan Brasiliasta tulevien kuorellisten parapähkinöiden näytteenottotiheyttä, koska vaatimustenvastaisuutta ei ole havaittu — tämä liittyy myös erittäin vähäisiin EU:hun tuotuihin määriin.

| (8) | Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia rehuja ja elintarvikkeita koskeva valvontajärjestelmä on ollut käytössä useita vuosia, ja sitä on jatkuvasti parannettu saatujen kokemusten pohjalta. Muiden kuin eläinperäisten elintarvikkeiden tuonnin valvontaa ei ole mahdollista yhdenmukaistaa täysin, sillä nimetyssä saapumispaikassa ei ole mahdollista tehdä kaikkia vaadittuja fyysisiä tarkastuksia aflatoksiinien varalta. Asetuksen (EY) N:o 401/2006 mukaisesti tapahtuva aflatoksiinien esiintymisen valvonta vie aikaa ja edellyttää, että lähetys puretaan. Lisäksi monet tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tuotteet kuljetetaan tyhjiöpakkauksissa, ja tyhjiöpakkausten rikkominen näytteenotossa saattaisi johtaa laadun heikkenemiseen, jos lähetystä on kuljetettava pitkiä matkoja fyysisen tarkastuksen jälkeen. Hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi on kuitenkin aiheellista yhdenmukaistaa mahdollisimman pitkälle niitä hallinnollisia asiakirjoja, jotka liittyvät muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden valvontaan. Vaikka tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien rehujen ja elintarvikkeiden tuontiehdot eivät ole täysin samanlaiset kuin komission asetuksen (EY) N:o 669/2009 (8) soveltamisalaan kuluvien rehujen ja elintarvikkeiden, on kuitenkin aiheellista käyttää samaa yhteistä tuloasiakirjaa (CED), jotta hallintoa voitaisiin yksinkertaistaa rehu- ja elintarvikealan toimijoiden kannalta. Jotta yhteistä tuloasiakirjaa voidaan soveltaa tämän asetuksen yhteydessä, on kuitenkin tarpeen lisätä yhteistä tuloasiakirjaa koskeviin ohjeisiin uusia selittäviä huomautuksia, jotta valvontajärjestelmissä olevat eroavuudet voidaan ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia rehuja ja elintarvikkeita koskeva valvontajärjestelmä on ollut käytössä useita vuosia, ja sitä on jatkuvasti parannettu saatujen kokemusten pohjalta. Muiden kuin eläinperäisten elintarvikkeiden tuonnin valvontaa ei ole mahdollista yhdenmukaistaa täysin, sillä nimetyssä saapumispaikassa ei ole mahdollista tehdä kaikkia vaadittuja fyysisiä tarkastuksia aflatoksiinien varalta. Asetuksen (EY) N:o 401/2006 mukaisesti tapahtuva aflatoksiinien esiintymisen valvonta vie aikaa ja edellyttää, että lähetys puretaan. Lisäksi monet tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tuotteet kuljetetaan tyhjiöpakkauksissa, ja tyhjiöpakkausten rikkominen näytteenotossa saattaisi johtaa laadun heikkenemiseen, jos lähetystä on kuljetettava pitkiä matkoja fyysisen tarkastuksen jälkeen. Hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi on kuitenkin aiheellista yhdenmukaistaa mahdollisimman pitkälle niitä hallinnollisia asiakirjoja, jotka liittyvät muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden valvontaan. Vaikka tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien rehujen ja elintarvikkeiden tuontiehdot eivät ole täysin samanlaiset kuin komission asetuksen (EY) N:o 669/2009 (8) soveltamisalaan kuluvien rehujen ja elintarvikkeiden, on kuitenkin aiheellista käyttää samaa yhteistä tuloasiakirjaa (CED), jotta hallintoa voitaisiin yksinkertaistaa rehu- ja elintarvikealan toimijoiden kannalta. Jotta yhteistä tuloasiakirjaa voidaan soveltaa tämän asetuksen yhteydessä, on kuitenkin tarpeen lisätä yhteistä tuloasiakirjaa koskeviin ohjeisiin uusia selittäviä huomautuksia, jotta valvontajärjestelmissä olevat eroavuudet voidaan ottaa huomioon.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan seuraavien, liitteessä I esitettyihin CN-koodeihin ja Taric-nimikkeisiin luokiteltujen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (9) säännösten soveltamista:

| a) | Brasiliasta peräisin olevat tai lähetetyt kuorelliset parapähkinät ja pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, jotka sisältävät kuorellisia parapähkinöitä (elintarvikkeet); |
| --- | --- |

a)

Brasiliasta peräisin olevat tai lähetetyt kuorelliset parapähkinät ja pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, jotka sisältävät kuorellisia parapähkinöitä (elintarvikkeet);

| b) | Kiinasta peräisin olevat tai lähetetyt kuorelliset ja kuoritut maapähkinät, maapähkinävoi, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt maapähkinät (rehut ja elintarvikkeet); |
| --- | --- |

b)

Kiinasta peräisin olevat tai lähetetyt kuorelliset ja kuoritut maapähkinät, maapähkinävoi, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt maapähkinät (rehut ja elintarvikkeet);

| c) | Egyptistä peräisin olevat tai lähetetyt kuorelliset ja kuoritut maapähkinät, maapähkinävoi, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt maapähkinät (rehut ja elintarvikkeet); |
| --- | --- |

c)

Egyptistä peräisin olevat tai lähetetyt kuorelliset ja kuoritut maapähkinät, maapähkinävoi, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt maapähkinät (rehut ja elintarvikkeet);

| d) | Iranista peräisin olevat tai lähetetyt kuorelliset ja kuoritut pistaasipähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt pistaasipähkinät (elintarvikkeet); |
| --- | --- |

d)

Iranista peräisin olevat tai lähetetyt kuorelliset ja kuoritut pistaasipähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt pistaasipähkinät (elintarvikkeet);

| e) | seuraavat Turkista peräisin olevat tai sieltä lähetetyt elintarvikkeet:






  i) | kuivatut viikunat; |
| --- | --- | --- |

e)

seuraavat Turkista peräisin olevat tai sieltä lähetetyt elintarvikkeet:

i)

kuivatut viikunat;

| ii) | kuorelliset ja kuoritut hasselpähkinät (Corylus sp.); |
| --- | --- |

ii)

kuorelliset ja kuoritut hasselpähkinät (Corylus sp.);

| iii) | kuorelliset ja kuoritut pistaasipähkinät; |
| --- | --- |

iii)

kuorelliset ja kuoritut pistaasipähkinät;

| iv) | pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, jotka sisältävät viikunoita, hasselpähkinöitä tai pistaasipähkinöitä; |
| --- | --- |

iv)

pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, jotka sisältävät viikunoita, hasselpähkinöitä tai pistaasipähkinöitä;

| v) | viikuna-, pistaasipähkinä- ja hasselpähkinätahnat; |
| --- | --- |

v)

viikuna-, pistaasipähkinä- ja hasselpähkinätahnat;

| vi) | hasselpähkinät, viikunat ja pistaasit valmisteina tai säilykkeinä, myös sekoitukset; |
| --- | --- |

vi)

hasselpähkinät, viikunat ja pistaasit valmisteina tai säilykkeinä, myös sekoitukset;

| vii) | hasselpähkinöistä ja pistaaseista valmistetut hienot ja karkeat jauhot sekä jauhe; |
| --- | --- |

vii)

hasselpähkinöistä ja pistaaseista valmistetut hienot ja karkeat jauhot sekä jauhe;

| viii) | paloitellut, viipaloidut ja rouhitut hasselpähkinät; |
| --- | --- |

viii)

paloitellut, viipaloidut ja rouhitut hasselpähkinät;

| ix) | hasselpähkinäöljy; |
| --- | --- |

ix)

hasselpähkinäöljy;

| f) | Ghanasta peräisin olevat tai lähetetyt kuorelliset ja kuoritut maapähkinät, maapähkinävoi, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt maapähkinät (rehut ja elintarvikkeet); |
| --- | --- |

f)

Ghanasta peräisin olevat tai lähetetyt kuorelliset ja kuoritut maapähkinät, maapähkinävoi, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt maapähkinät (rehut ja elintarvikkeet);

| g) | Intiasta peräisin olevat tai lähetetyt kuorelliset ja kuoritut maapähkinät, maapähkinävoi, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt maapähkinät (rehut ja elintarvikkeet); |
| --- | --- |

g)

Intiasta peräisin olevat tai lähetetyt kuorelliset ja kuoritut maapähkinät, maapähkinävoi, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt maapähkinät (rehut ja elintarvikkeet);

| h) | Nigeriasta peräisin olevat tai lähetetyt vesimelonin siemenet ja niistä saadut tuotteet (elintarvikkeet). |
| --- | --- |

h)

Nigeriasta peräisin olevat tai lähetetyt vesimelonin siemenet ja niistä saadut tuotteet (elintarvikkeet).

2.   Tätä asetusta sovelletaan myös 1 kohdassa tarkoitetuista rehuista ja elintarvikkeista jalostettuihin rehuihin ja elintarvikkeisiin sekä rehuseoksiin ja koostettuihin elintarvikkeisiin, jotka sisältävät jotakin 1 kohdassa tarkoitettua rehua tai elintarviketta enemmän kuin 20 prosenttia.

3.   Tätä asetusta ei sovelleta 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen rehujen ja elintarvikkeiden lähetyksiin, jotka on tarkoitettu yksityishenkilölle yksinomaan henkilökohtaiseen kulutukseen ja käyttöön. Epävarmoissa tapauksissa todistustaakka on lähetyksen vastaanottajalla.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 178/2002 2 ja 3 artiklassa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (10) 2 artiklassa vahvistettuja määritelmiä.

Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan

| a) | ’nimetyillä tuontipaikoilla’ toimivaltaisen viranomaisen nimeämiä paikkoja, joiden kautta 1 artiklassa tarkoitettuja rehuja ja elintarvikkeita saa tuoda unioniin; |
| --- | --- |

a)

’nimetyillä tuontipaikoilla’ toimivaltaisen viranomaisen nimeämiä paikkoja, joiden kautta 1 artiklassa tarkoitettuja rehuja ja elintarvikkeita saa tuoda unioniin;

| b) | ’nimetyllä saapumispaikalla’ asetuksen (EY) N:o 669/2009 3 artiklan b alakohdassa määriteltyä saapumispaikkaa. |
| --- | --- |

b)

’nimetyllä saapumispaikalla’ asetuksen (EY) N:o 669/2009 3 artiklan b alakohdassa määriteltyä saapumispaikkaa.

Tässä asetuksessa ”lähetys” vastaa asetuksissa (EY) N:o 401/2006 ja (EY) N:o 152/2009 tarkoitettua ”erää”.

3 artikla

Tuonti unioniin

Edellä 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen elintarvikkeiden ja rehujen, jäljempänä ’rehut ja elintarvikkeet’, lähetyksiä voidaan tuoda unioniin ainoastaan tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen mukaisesti.

4 artikla

Näytteenoton ja määritysten tulokset

1.   Kunkin elintarvikkeiden ja rehujen lähetyksen mukana on oltava alkuperämaan tai sen maan, josta lähetys lähetetään, jos kyseinen maa ei ole sama kuin alkuperämaa, toimivaltaisten viranomaisten toteuttamien näytteenoton ja määritysten tulokset, jotta varmistetaan aflatoksiinien enimmäismääriä koskevan unionin lainsäädännön noudattaminen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut näytteenotto ja määritykset on toteutettava rehuissa olevien aflatoksiinien osalta asetuksen (EY) N:o 152/2009 mukaisesti ja elintarvikkeissa olevien aflatoksiinien osalta asetuksen (EY) N:o 401/2006 mukaisesti.

5 artikla

Terveystodistus

1.   Kunkin lähetyksen mukana on oltava myös liitteessä II esitetyn mallin mukainen terveystodistus.

2.   Terveystodistuksen on oltava alkuperämaan tai sen maan, josta lähetys lähetetään, jos kyseinen maa ei ole sama kuin alkuperämaa, toimivaltaisen viranomaisen valtuutetun edustajan täyttämä, allekirjoittama ja vahvistama.

Alkuperämaan toimivaltainen viranomainen on

| a) | Ministério da Agricultura, Pecuária e Abastecimento (MAPA) Brasiliasta tulevien elintarvikkeiden osalta; |
| --- | --- |

a)

Ministério da Agricultura, Pecuária e Abastecimento (MAPA) Brasiliasta tulevien elintarvikkeiden osalta;

| b) | Kiinan kansantasavallan tuonti- ja vientivalvonnasta sekä karanteenista vastaava valtionvirasto (State Administration for Entry-Exit inspection and Quarantine) Kiinasta tulevien rehujen ja elintarvikkeiden osalta; |
| --- | --- |

b)

Kiinan kansantasavallan tuonti- ja vientivalvonnasta sekä karanteenista vastaava valtionvirasto (State Administration for Entry-Exit inspection and Quarantine) Kiinasta tulevien rehujen ja elintarvikkeiden osalta;

| c) | Egyptin maatalousministeriö Egyptistä tulevien rehujen ja elintarvikkeiden osalta; |
| --- | --- |

c)

Egyptin maatalousministeriö Egyptistä tulevien rehujen ja elintarvikkeiden osalta;

| d) | Iranin terveysministeriö Iranista tulevien elintarvikkeiden osalta; |
| --- | --- |

d)

Iranin terveysministeriö Iranista tulevien elintarvikkeiden osalta;

| e) | Turkin tasavallan maatalousministeriön suojelu- ja valvontaosasto (General Directorate of Protection and Control) Turkista tulevien elintarvikkeiden osalta; |
| --- | --- |

e)

Turkin tasavallan maatalousministeriön suojelu- ja valvontaosasto (General Directorate of Protection and Control) Turkista tulevien elintarvikkeiden osalta;

| f) | Ghanan standardointiviranomainen (Standards Authority) Ghanasta peräisin olevien rehujen ja elintarvikkeiden osalta; |
| --- | --- |

f)

Ghanan standardointiviranomainen (Standards Authority) Ghanasta peräisin olevien rehujen ja elintarvikkeiden osalta;

| g) | Intian kauppa- ja teollisuusministeriön vientitarkastusneuvosto (Export Inspection Council) Intiasta peräisin olevien rehujen ja elintarvikkeiden osalta; |
| --- | --- |

g)

Intian kauppa- ja teollisuusministeriön vientitarkastusneuvosto (Export Inspection Council) Intiasta peräisin olevien rehujen ja elintarvikkeiden osalta;

| h) | Nigerian kansallinen elintarvike- ja lääkehallinnon ja valvonnan virasto (National Agency for Food and Drug Administration and Control, NAFDAC) Nigeriasta tulevien elintarvikkeiden osalta. |
| --- | --- |

h)

Nigerian kansallinen elintarvike- ja lääkehallinnon ja valvonnan virasto (National Agency for Food and Drug Administration and Control, NAFDAC) Nigeriasta tulevien elintarvikkeiden osalta.

3.   Terveystodistus on laadittava jollakin sen jäsenvaltion, jossa nimetty saapumispaikka sijaitsee, virallisella kielellä. Jäsenvaltio voi kuitenkin antaa suostumuksensa siihen, että terveystodistukset laaditaan jollakin muulla unionin virallisella kielellä.

4.   Terveystodistus on voimassa vain neljä kuukautta sen antamispäivästä.

6 artikla

Tunnistetiedot

Kukin elintarvikkeiden ja rehujen lähetys on yksilöitävä tunnistuskoodilla (lähetyskoodilla), joka vastaa 4 artiklassa tarkoitetuissa näytteenoton ja määritysten tuloksissa ja 5 artiklassa tarkoitetussa terveystodistuksessa olevaa tunnistuskoodia. Kukin lähetykseen kuuluva yksittäinen pussi tai muu pakkaus on merkittävä kyseisellä tunnistuskoodilla.

7 artikla

Ennakkoilmoitus lähetyksistä

1.   Rehu- ja elintarvikealan toimijoiden tai niiden edustajien on annettava toimivaltaisille viranomaisille ennakkoilmoitus arvioidusta päivämäärästä ja kellonajasta, jolloin erä fyysisesti saapuu nimettyyn saapumispaikkaan, sekä erän luonteesta.

2.   Ennakkoilmoitusta varten niiden on täytettävä asetuksen (EY) N:o 669/2009 3 artiklan a alakohdassa tarkoitetun yhteisen tuloasiakirjan (CED) osa I ja toimitettava kyseinen asiakirja nimetyn saapumispaikan toimivaltaiselle viranomaiselle vähintään yksi työpäivä ennen lähetyksen fyysistä saapumista.

3.   Yhteisen tuloasiakirjan täyttämiseksi tämän asetuksen mukaisesti rehu- ja elintarvikealan toimijoiden on otettava huomioon liitteessä III annetut ohjeet.

4.   Jos nimetty tuontipaikka ei ole sama kuin nimetty saapumispaikka, rehu- ja elintarvikealan toimijan on ilmoitettava tästä nimetyn tuontipaikan toimivaltaiselle viranomaiselle vähintään yksi työpäivä ennen lähetyksen fyysistä saapumista. Rehu- ja elintarvikealan toimijan on tehtävä kyseinen ilmoitus lähettämällä kopio yhteisestä tuloasiakirjasta, joka on täytetty siltä osin kuin on kyse nimetyn saapumispaikan toimivaltaisen viranomaisen suorittamasta asiakirjatarkastuksesta.

5.   Yhteinen tuloasiakirja on laadittava jollakin sen jäsenvaltion, jossa nimetty saapumispaikka sijaitsee, virallisella kielellä. Jäsenvaltio voi kuitenkin antaa suostumuksensa siihen, että yhteiset tuloasiakirjat laaditaan jollakin muulla unionin virallisella kielellä.

8 artikla

Nimetty tuontipaikka

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että nimetyt tuontipaikat täyttävät seuraavat vaatimukset:

| a) | paikalla on koulutettua henkilökuntaa rehu- ja elintarvikelähetysten virallisen valvonnan suorittamista varten; |
| --- | --- |

a)

paikalla on koulutettua henkilökuntaa rehu- ja elintarvikelähetysten virallisen valvonnan suorittamista varten;

| b) | saatavilla on tarkat ohjeet näytteenotosta ja näytteiden lähettämisestä laboratorioon asetuksen (EY) N:o 152/2009 liitteen I, siltä osin kuin on kyse rehuista, ja asetuksen (EY) N:o 401/2006 liitteen I, siltä osin kuin on kyse elintarvikkeista, säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

saatavilla on tarkat ohjeet näytteenotosta ja näytteiden lähettämisestä laboratorioon asetuksen (EY) N:o 152/2009 liitteen I, siltä osin kuin on kyse rehuista, ja asetuksen (EY) N:o 401/2006 liitteen I, siltä osin kuin on kyse elintarvikkeista, säännösten mukaisesti;

| c) | lastin purkaminen ja näytteenotto on mahdollista suorittaa suojatussa paikassa nimetyn tuontipaikan alueella; rehu- tai elintarvikelähetys on voitava asettaa nimetystä tuontipaikasta lähtien toimivaltaisen viranomaisen viralliseen valvontaan tapauksissa, joissa lähetys on — toimivaltaisen viranomaisen annettua suostumuksensa — kuljetettava nimetyn tuontipaikan välittömässä läheisyydessä olevaan paikkaan näytteenottoa varten; |
| --- | --- |

c)

lastin purkaminen ja näytteenotto on mahdollista suorittaa suojatussa paikassa nimetyn tuontipaikan alueella; rehu- tai elintarvikelähetys on voitava asettaa nimetystä tuontipaikasta lähtien toimivaltaisen viranomaisen viralliseen valvontaan tapauksissa, joissa lähetys on — toimivaltaisen viranomaisen annettua suostumuksensa — kuljetettava nimetyn tuontipaikan välittömässä läheisyydessä olevaan paikkaan näytteenottoa varten;

| d) | käytettävissä on varastohuoneita ja varastoja, joissa haltuun otettuja rehu- ja elintarvikelähetyksiä voidaan säilyttää hyvissä olosuhteissa määrityksen tuloksia odotettaessa; |
| --- | --- |

d)

käytettävissä on varastohuoneita ja varastoja, joissa haltuun otettuja rehu- ja elintarvikelähetyksiä voidaan säilyttää hyvissä olosuhteissa määrityksen tuloksia odotettaessa;

| e) | käytettävissä on purkulaitteet ja asianmukaiset näytteenottolaitteet; |
| --- | --- |

e)

käytettävissä on purkulaitteet ja asianmukaiset näytteenottolaitteet;

| f) | käytettävissä on aflatoksiinin määritystä varten akkreditoitu virallinen laboratorio, jonka sijainti on sellainen, että näytteet voidaan kuljettaa sinne lyhyessä ajassa, ja joka pystyy suorittamaan määrityksen annetussa määräajassa. |
| --- | --- |

f)

käytettävissä on aflatoksiinin määritystä varten akkreditoitu virallinen laboratorio, jonka sijainti on sellainen, että näytteet voidaan kuljettaa sinne lyhyessä ajassa, ja joka pystyy suorittamaan määrityksen annetussa määräajassa.

Jäsenvaltioiden on pidettävä yllä ajantasaista luetteloa nimetyistä tuontipaikoista ja julkaistava se. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava nämä paikat komissiolle.

Komissio tarjoaa tällaisia luetteloita koskevat kansalliset linkit niihin tutustumista varten www-sivustollaan.

Rehu- ja elintarvikealan toimijoiden on varmistettava rehu- tai elintarvikelähetyksen purkaminen, kun se on tarpeen edustavaa näytteenottoa varten.

Kun kyseessä on erityinen kuljetus- ja/tai pakkausmuoto, toimijan on annettava virallisen tarkastajan käyttöön asianmukaiset näytteenottovälineet, jos näytteenottoa ei voida tehdä edustavasti tavanomaisilla näytteenottovälineillä.

9 artikla

Virallinen valvonta

1.   Kaikki viralliset tarkastukset ennen yhteisen tuloasiakirjan täyttämistä on tehtävä 15 työpäivän kuluessa siitä, kun lähetys esitetään tuontia varten ja on nimetyssä tuontipaikassa fyysisesti saatavilla näytteenottoa varten.

2.   Rehu- ja elintarvikelähetykset voivat tulla unioniin ainoastaan nimetyn saapumispaikan kautta. Nimetyn saapumispaikan toimivaltaisen viranomaisen on tarkastettava kunkin unioniin tuotavaksi tarkoitetun elintarvike- ja rehulähetyksen asiakirjat sen varmistamiseksi, että lähetys on 4 ja 5 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukainen.

Tämän asetuksen soveltamista varten voidaan nimetä saapumispaikkoja, joilla on lupa tehdä ainoastaan asiakirjojen tarkastukset. Tällöin näiden nimettyjen saapumispaikkojen ei tarvitse täyttää asetuksen (EY) N:o 669/2009 4 artiklassa säädettyjä vähimmäisvaatimuksia.

3.   Jos rehu- ja elintarvikelähetyksen mukana ei ole näytteenoton ja määritysten tuloksia ja terveystodistusta tai jos näytteenoton ja määritysten tulokset tai terveystodistus eivät ole asetuksen säännösten mukaisia, lähetys ei saa tulla unioniin unioniin tuontia varten vaan se on lähetettävä takaisin alkuperämaahan tai tuhottava.

4.   Nimetyn saapumispaikan toimivaltainen viranomainen antaa luvan lähetyksen siirtoon nimettyyn tuontipaikkaan, kun 2 kohdassa tarkoitetut tarkastukset on saatettu hyväksytysti päätökseen. Alkuperäisen todistuksen, 4 artiklassa tarkoitettujen näytteenoton ja määritysten tulosten ja yhteisen tuloasiakirjan on oltava lähetyksen mukana siirron aikana. Nimetyn saapumispaikan toimivaltaisen viranomaisen on välittömästi ilmoitettava nimetyn tuontipaikan toimivaltaiselle viranomaiselle lähetyksen lähettämisestä, ja rehu- tai elintarvikealan toimijan on ilmoitettava nimetyn tuontipaikan toimivaltaiselle viranomaiselle lähetyksen saapumisesta vähintään yksi työpäivä ennen lähetyksen fyysistä saapumista. Jos toimija päättää muuttaa nimettyä tuontipaikkaa sen jälkeen, kun lähetys on lähtenyt nimetystä saapumispaikasta, asiakirjat on esitettävä uudelleen nimetyn saapumispaikan toimivaltaiselle viranomaiselle suostumuksen saamiseksi ja tarvittavien muutosten tekemiseksi yhteiseen tuloasiakirjaan, ja nimetyn saapumispaikan toimivaltainen viranomainen ilmoittaa tämän jälkeen asianomaisille nimetyille tuontipaikoille näistä muutoksista.

5.   Nimetyn tuontipaikan toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä tunnistustarkastus ja fyysinen tarkastus ottamalla näyte aflatoksiini B1:n määrittämiseksi rehun osalta tai aflatoksiini B1:n ja kokonaisaflatoksiinipitoisuuden määrittämiseksi elintarvikkeiden osalta tietyistä lähetyksistä tämän asetuksen liitteessä I vahvistetuin säännöllisin väliajoin ennen vapaaseen liikkeeseen luovuttamista unionissa. Näytteenotto suoritetaan rehujen osalta asetuksen (EY) N:o 152/2009 liitteen I ja elintarvikkeiden osalta asetuksen (EY) N:o 401/2006 liitteen I mukaisesti.

6.   Tekemiensä tarkastusten jälkeen toimivaltaisten viranomaisten on

| a) | täytettävä yhteisen tuloasiakirjan osan II asiaankuuluvat kohdat; |
| --- | --- |

a)

täytettävä yhteisen tuloasiakirjan osan II asiaankuuluvat kohdat;

| b) | yhdistettävä näytteenoton ja määritysten tulokset; |
| --- | --- |

b)

yhdistettävä näytteenoton ja määritysten tulokset;

| c) | annettava CED-viitenumero ja kirjattava se yhteiseen tuloasiakirjaan; |
| --- | --- |

c)

annettava CED-viitenumero ja kirjattava se yhteiseen tuloasiakirjaan;

| d) | leimattava ja allekirjoitettava yhteisen tuloasiakirjan alkuperäiskappale; |
| --- | --- |

d)

leimattava ja allekirjoitettava yhteisen tuloasiakirjan alkuperäiskappale;

| e) | otettava allekirjoitetusta ja leimatusta yhteisestä tuloasiakirjasta kopio ja säilytettävä se. |
| --- | --- |

e)

otettava allekirjoitetusta ja leimatusta yhteisestä tuloasiakirjasta kopio ja säilytettävä se.

Yhteisen tuloasiakirjan täyttämiseksi tämän asetuksen mukaisesti toimivaltaisten viranomaisten on otettava huomioon liitteessä III annetut ohjeet.

7.   Edellä olevassa 5 artiklassa tarkoitetun terveystodistuksen alkuperäiskappaleen, 4 artiklassa tarkoitettujen näytteenoton ja määritysten tulosten ja yhteisen tuloasiakirjan on oltava lähetyksen mukana sitä siirrettäessä, kunnes se luovutetaan vapaaseen liikkeeseen.

10 artikla

Lähetyksen jakaminen osiin

1.   Lähetykset voidaan jakaa osiin vasta, kun virallinen valvonta on suoritettu kokonaan ja toimivaltainen viranomainen on 9 artiklan mukaisesti täyttänyt yhteisen tuloasiakirjan.

2.   Jos lähetys jaetaan osiin, sen kunkin osan mukana on oltava kuljetuksen ajan oikeaksi todistettu kopio yhteisestä tuloasiakirjasta, kunnes se luovutetaan vapaaseen liikkeeseen.

11 artikla

Luovutus vapaaseen liikkeeseen

Lähetyksiä vapaaseen liikkeeseen luovutettaessa rehu- tai elintarvikealan toimijan tai sen edustajan on esitettävä (fyysisesti tai sähköisesti) tulliviranomaisille yhteinen tuloasiakirja, jonka toimivaltaiset viranomaiset ovat täyttäneet asianmukaisesti kaikkien virallisten tarkastusten suorittamisen jälkeen. Tulliviranomaiset saavat luovuttaa lähetyksen vapaaseen liikkeeseen ainoastaan, jos toimivaltaisen viranomaisen myönteinen päätös esitetään yhteisen tuloasiakirjan kohdassa II.14 ja allekirjoitus kohdassa II.21.

12 artikla

Säännösten noudattamatta jättäminen

Jos virallisessa valvonnassa todetaan, ettei asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä ole noudatettu, toimivaltaisen viranomaisen on täytettävä yhteisen tuloasiakirjan osa III, ja on toteutettava toimia asetuksen (EY) N:o 882/2004 19, 20 ja 21 artiklan mukaisesti.

13 artikla

Raportit

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle joka kolmas kuukausi raportti kaikista rehu- ja elintarvikelähetyksille tämän asetuksen nojalla tehtyjen virallisten tarkastusten määritystuloksista. Raportti on toimitettava kutakin vuosineljännestä seuraavan kuukauden aikana.

Raportin on sisällettävä seuraavat tiedot:

| — | tuotujen lähetysten määrä, |
| --- | --- |

—

tuotujen lähetysten määrä,

| — | niiden lähetysten määrä, joista on otettu näyte määritystä varten, |
| --- | --- |

—

niiden lähetysten määrä, joista on otettu näyte määritystä varten,

| — | edellä olevan 9 artiklan 5 kohdassa säädettyjen tarkastusten tulokset. |
| --- | --- |

—

edellä olevan 9 artiklan 5 kohdassa säädettyjen tarkastusten tulokset.

14 artikla

Kustannukset

Rehu- ja elintarvikealan toimijat vastaavat kaikista kustannuksista, jotka aiheutuvat virallisesta valvonnasta, kuten näytteenotosta, määrityksistä, varastoinnista ja mahdollisista säännösten noudattamatta jättämisen johdosta toteutetuista toimenpiteistä.

15 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 1152/2009.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä IV olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

16 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä elokuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1152/2009, annettu 27 päivänä marraskuuta 2009, tietyistä kolmansista maista peräisin olevien tiettyjen elintarvikkeiden tuonnissa aflatoksiinipitoisuusriskien vuoksi käyttöön otettavista erityisehdoista ja päätöksen 2006/504/EY kumoamisesta (EUVL L 313, 28.11.2009, s. 40).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1881/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismäärien vahvistamisesta (EUVL L 364, 20.12.2006, s. 5).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/32/EY, annettu 7 päivänä toukokuuta 2002, haitallisista aineista eläinten rehuissa (EYVL L 140, 30.5.2002, s. 10).

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 152/2009, annettu 27 päivänä tammikuuta 2009, näytteenotto- ja määritysmenetelmistä rehujen virallista valvontaa varten (EUVL L 54, 26.2.2009, s. 1).

5

(6)  Komission asetus (EY) N:o 401/2006, annettu 23 päivänä helmikuuta 2006, näytteenotto- ja määritysmenetelmistä elintarvikkeiden mykotoksiinipitoisuuksien virallista tarkastusta varten (EUVL L 70, 9.3.2006, s. 12).

6

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 91/2013, annettu 31 päivänä tammikuuta 2013, maapähkinöiden tuontiin Ghanasta ja Intiasta, curryn lehtien ja okran tuontiin Intiasta ja vesimelonin siementen tuontiin Nigeriasta sovellettavista erityisehdoista sekä komission asetusten (EY) N:o 669/2009 ja (EY) N:o 1152/2009 muuttamisesta (EUVL L 33, 2.2.2013, s. 2).

7

(8)  Komission asetus (EY) N:o 669/2009, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanosta tiettyjen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuontia koskevan tehostetun virallisen valvonnan osalta ja päätöksen 2006/504/EY muuttamisesta (EUVL L 194, 25.7.2009, s. 11).

8

(9)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista (EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 882/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

10

---

LIITE I

Rehut ja elintarvikkeet, jotka kuuluvat tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden soveltamisalaan:

| Rehut ja elintarvikkeet
  (käyttötarkoitus) | CN-koodi (1) | Taric-alanimike | Alkuperämaa tai lähetysmaa | Fyysisten ja tunnistustarkastusten tiheys (%) tuonnissa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | kuorelliset parapähkinät |

Rehut ja elintarvikkeet

(käyttötarkoitus)

CN-koodi (1)

Taric-alanimike

Alkuperämaa tai lähetysmaa

Fyysisten ja tunnistustarkastusten tiheys (%) tuonnissa

—

kuorelliset parapähkinät

| — | 0801 21 00 |
| --- | --- |

—

Brasilia (BR)

satunnainen

| — | pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, jotka sisältävät kuorellisia parapähkinöitä |
| --- | --- |

—

pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, jotka sisältävät kuorellisia parapähkinöitä

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

(Elintarvikkeet)

| — | maapähkinät, kuorelliset |
| --- | --- |

—

maapähkinät, kuorelliset

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Kiina (CN)

20

| — | maapähkinät, kuoritut |
| --- | --- |

—

maapähkinät, kuoritut

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | maapähkinävoi |
| --- | --- |

—

maapähkinävoi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt |
| --- | --- |

—

maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Rehut ja elintarvikkeet)

| — | maapähkinät, kuorelliset |
| --- | --- |

—

maapähkinät, kuorelliset

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Egypti (EG)

20

| — | maapähkinät, kuoritut |
| --- | --- |

—

maapähkinät, kuoritut

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | maapähkinävoi |
| --- | --- |

—

maapähkinävoi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt |
| --- | --- |

—

maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Rehut ja elintarvikkeet)

| — | pistaasipähkinät, kuorelliset |
| --- | --- |

—

pistaasipähkinät, kuorelliset

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

Iran (IR)

50

| — | pistaasipähkinät, kuoritut |
| --- | --- |

—

pistaasipähkinät, kuoritut

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

| — | pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, jotka sisältävät pistaasipähkinöitä |
| --- | --- |

—

pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, jotka sisältävät pistaasipähkinöitä

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

| — | pistaasipähkinätahna |
| --- | --- |

—

pistaasipähkinätahna

| — | ex 2007 10 tai 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 tai 2007 99

| — | pistaasipähkinät, valmisteina tai säilykkeinä, myös sekoitukset |
| --- | --- |

—

pistaasipähkinät, valmisteina tai säilykkeinä, myös sekoitukset

| — | 2008 19 13 |
| --- | --- |

—

| — | 2008 19 93 |
| --- | --- |

—

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

| — | pistaasipähkinöistä valmistetut hienot ja karkeat jauhot sekä jauhe |
| --- | --- |

—

pistaasipähkinöistä valmistetut hienot ja karkeat jauhot sekä jauhe

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

(Elintarvikkeet)

| — | kuivatut viikunat |
| --- | --- |

—

kuivatut viikunat

| — | 0804 20 90 |
| --- | --- |

—

Turkki (TR)

20

| — | pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, jotka sisältävät viikunoita |
| --- | --- |

—

pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, jotka sisältävät viikunoita

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

| — | viikunatahna |
| --- | --- |

—

viikunatahna

| — | ex 2007 10 tai 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 tai 2007 99

| — | viikunat, valmisteina tai säilykkeinä, myös sekoitukset |
| --- | --- |

—

viikunat, valmisteina tai säilykkeinä, myös sekoitukset

| — | ex 2008 99 |
| --- | --- |

—

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

(Elintarvikkeet)

| — | hasselpähkinät (Corylus sp.) kuorelliset |
| --- | --- |

—

hasselpähkinät (Corylus sp.) kuorelliset

| — | 0802 21 00 |
| --- | --- |

—

Turkki (TR)

satunnainen

| — | hasselpähkinät (Corylus sp.) kuoritut |
| --- | --- |

—

hasselpähkinät (Corylus sp.) kuoritut

| — | 0802 22 00 |
| --- | --- |

—

| — | pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, jotka sisältävät hasselpähkinöitä |
| --- | --- |

—

pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, jotka sisältävät hasselpähkinöitä

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

| — | hasselpähkinätahna |
| --- | --- |

—

hasselpähkinätahna

| — | ex 2007 10 tai 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 tai 2007 99

| — | hasselpähkinät, valmisteina tai säilykkeinä, myös sekoitukset |
| --- | --- |

—

hasselpähkinät, valmisteina tai säilykkeinä, myös sekoitukset

| — | ex 2008 19 |
| --- | --- |

—

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

| — | hasselpähkinöistä valmistetut hienot ja karkeat jauhot sekä jauhe |
| --- | --- |

—

hasselpähkinöistä valmistetut hienot ja karkeat jauhot sekä jauhe

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

| — | paloitellut, viipaloidut ja rouhitut hasselpähkinät |
| --- | --- |

—

paloitellut, viipaloidut ja rouhitut hasselpähkinät

| — | ex 0802 22 00; 2008 19 |
| --- | --- |

—

ex 0802 22 00; 2008 19

| — | hasselpähkinäöljy |
| --- | --- |

—

hasselpähkinäöljy

| — | ex 1515 90 99 |
| --- | --- |

—

(Elintarvikkeet)

| — | pistaasipähkinät, kuorelliset |
| --- | --- |

—

pistaasipähkinät, kuorelliset

| — | 0802 51 00 |
| --- | --- |

—

Turkki (TR)

50

| — | pistaasipähkinät, kuoritut |
| --- | --- |

—

pistaasipähkinät, kuoritut

| — | 0802 52 00 |
| --- | --- |

—

| — | pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, jotka sisältävät pistaasipähkinöitä |
| --- | --- |

—

pähkinöiden tai kuivattujen hedelmien sekoitukset, jotka sisältävät pistaasipähkinöitä

| — | ex 0813 50 |
| --- | --- |

—

| — | pistaasipähkinätahna |
| --- | --- |

—

pistaasipähkinätahna

| — | ex 2007 10 tai 2007 99 |
| --- | --- |

—

ex 2007 10 tai 2007 99

| — | pistaasipähkinät, valmisteina tai säilykkeinä, myös sekoitukset |
| --- | --- |

—

pistaasipähkinät, valmisteina tai säilykkeinä, myös sekoitukset

| — | 2008 19 13 |
| --- | --- |

—

| — | 2008 19 93 |
| --- | --- |

—

| — | ex 2008 97 |
| --- | --- |

—

| — | pistaasipähkinöistä valmistetut hienot ja karkeat jauhot sekä jauhe |
| --- | --- |

—

pistaasipähkinöistä valmistetut hienot ja karkeat jauhot sekä jauhe

| — | ex 1106 30 90 |
| --- | --- |

—

(Elintarvikkeet)

| — | maapähkinät, kuorelliset |
| --- | --- |

—

maapähkinät, kuorelliset

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Ghana (GH)

50

| — | maapähkinät, kuoritut |
| --- | --- |

—

maapähkinät, kuoritut

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | maapähkinävoi |
| --- | --- |

—

maapähkinävoi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt |
| --- | --- |

—

maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Rehut ja elintarvikkeet)

| — | maapähkinät, kuorelliset |
| --- | --- |

—

maapähkinät, kuorelliset

| — | 1202 41 00 |
| --- | --- |

—

Intia (IN)

20

| — | maapähkinät, kuoritut |
| --- | --- |

—

maapähkinät, kuoritut

| — | 1202 42 00 |
| --- | --- |

—

| — | maapähkinävoi |
| --- | --- |

—

maapähkinävoi

| — | 2008 11 10 |
| --- | --- |

—

| — | maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt |
| --- | --- |

—

maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt

| — | 2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98 |
| --- | --- |

—

2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

(Rehut ja elintarvikkeet)

vesimelonin (egusi, Citrullus lanatus) siemenet ja niistä saadut tuotteet

ex 1207 70 00;

ex 1106 30 90;

ex 2008 99 99;

10

30

50

Nigeria (NG)

50

(Elintarvikkeet)

---

LIITE II

Image

---

LIITE III

Yhteisen tuloasiakirjan täyttämistä koskevat ohjeet tämän asetuksen soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse tietyistä kolmansista maista tuotujen rehujen ja elintarvikkeiden sisältämästä aflatoksiinista

| Yleistä | Kun yhteistä tuloasiakirjaa tämän asetuksen mukaisesti käytettäessä mainitaan ”nimetty saapumispaikka (DPE)”, sen olisi katsottava tarkoittavan ”nimettyä saapumispaikkaa” tai ”nimettyä tuontipaikkaa” siten kuin kutakin kohtaa koskevissa erityisissä huomautuksissa todetaan. Kun mainitaan ”valvontapaikka”, sen olisi katsottava tarkoittavan ”nimettyä tuontipaikkaa”.
  Asiakirja on täytettävä suuraakkosin. Huomautukset liittyvät kohtaan, jonka numero on annettu. |
| --- | --- |
| I osa | Tämän osan täyttää rehu- ja elintarvikealan toimija tai sen edustaja, jollei toisin ole ilmoitettu |
| Kohta I.1 | Lähettäjä: sen luonnollisen tai oikeushenkilön (rehu- ja elintarvikealan toimija) nimi ja täydellinen osoite, joka lähettää lähetyksen. Puhelin- ja faksinumeron ja sähköpostiosoitteen antamista suositellaan. |
| Kohta I.2 | Tämän kohdan täyttävät 2 artiklassa määritellyn nimetyn tuontipaikan viranomaiset. Ilmoittakaa yhteisen tuloasiakirjan viitenumero ensimmäisessä kohdassa. Nimetyn saapumispaikan viranomaiset saattavat täyttää yhteisen tuloasiakirjan viitenumeron. Ilmoittakaa nimetyn tuontipaikan nimi ja numero toisessa ja kolmannessa kohdassa. |
| Kohta I.3 | Vastaanottaja: sen luonnollisen tai oikeushenkilön (rehu- ja elintarvikealan toimija) nimi ja täydellinen osoite, joka on lähetyksen vastaanottaja. Puhelin- ja faksinumeron ja sähköpostiosoitteen antamista suositellaan. |
| Kohta I.4 | Lähetyksestä vastuussa oleva henkilö (myös agentti, tavaranilmoittaja tai rehu- ja elintarvikealan toimija): ilmoittakaa sen henkilön nimi ja täydellinen osoite, joka vastaa lähetyksestä, kun se esitetään nimettyyn saapumispaikkaan, ja tekee tarvittavat ilmoitukset toimivaltaisille viranomaisille tuojan puolesta. Puhelin- ja faksinumeron ja sähköpostiosoitteen antamista suositellaan. |
| Kohta I.5 | Alkuperämaa: ilmoittakaa maa, josta tavara on peräisin, jossa se on kasvatettu, korjattu tai tuotettu. |
| Kohta I.6 | Maa, josta lähetys on lähetetty: ilmoittakaa maa, jossa lähetys lastattiin lopulliseen liikennevälineeseen unioniin kuljetusta varten. |
| Kohta I.7 | Tuoja: ilmoittakaa nimi ja täydellinen osoite. Puhelin- ja faksinumeron ja sähköpostiosoitteen antamista suositellaan. |
| Kohta I.8 | Määräpaikka: ilmoittakaa toimitusosoite unionissa. Puhelin- ja faksinumeron ja sähköpostiosoitteen antamista suositellaan. |
| Kohta I.9 | Saapuminen nimettyyn saapumispaikkaan (arvioitu päivämäärä): ilmoittakaa arvioitu päivämäärä, jolloin lähetyksen odotetaan saapuvan nimettyyn saapumispaikkaan. |
| Kohta I.10 | Asiakirjat: ilmoittakaa tapauksen mukaan lähetykseen liitettyjen virallisten asiakirjojen antamispäivä ja numero. |
| Kohta I.11 | Kuljetusväline: merkitkää rastilla saapuvan lähetyksen kuljetusväline.
  Tunnistetiedot: antakaa täydelliset tiedot kuljetusvälineestä. Ilmoittakaa lentokoneiden osalta lennon numero. Ilmoittakaa alusten osalta laivan nimi. Ilmoittakaa maantieajoneuvojen osalta rekisterikilven ja tarvittaessa perävaunun numero. Ilmoittakaa rautatiekuljetusten osalta junan tunnus ja vaunun numero.
  Asiakirjaviitteet: ilmoittakaa lentorahtikirjan numero ja rautatie- tai rekkakuljetuksista rahtikirjan numero tai kaupallinen numero. |
| Kohta I.12 | Tavaran kuvaus: antakaa tarkka kuvaus tavarasta käyttäen 1 artiklan mukaisia termejä. |
| Kohta I.13 | Tavaran koodi: käyttäkää liitteessä I lueteltuja tavaran tunnistamiseksi käytettyjä koodeja (mukaan luettuna Taric-alanimike tarvittaessa). |
| Kohta I.14 | Bruttopaino: ilmoittakaa kokonaispaino kilogrammoina tai tonneina. Tämä määritellään tuotteiden ja tuotetta lähinnä olevan säiliön sekä kaikkien pakkauksien yhteenlasketuksi massaksi, kuitenkin ilman kuljetuskontteja ja muita kuljetuslaitteita.
  Nettopaino: ilmoittakaa varsinaisen tuotteen paino kilogrammoina tai tonneina ilman pakkauksia. Tämä määritellään itse tuotteiden massaksi ilman tuotetta lähinnä olevia säiliöitä tai mitään pakkauksia. |
| Kohta I.15 | Pakkausten lukumäärä: ilmoittakaa lähetykseen kuuluvien pakkausten lukumäärä. |
| Kohta I.16 | Lämpötila: merkitkää kuljetustapa/varastointilämpötila rastilla. |
| Kohta I.17 | Pakkausten tyyppi: ilmoittakaa tuotteiden pakkaustyyppi. |
| Kohta I.18 | Tavaran aiottu käyttötarkoitus: merkitkää rastilla oikea vaihtoehto sen mukaisesti, onko tavara tarkoitettu ihmisravinnoksi ilman ennakkolajittelua tai muuta fyysistä käsittelyä (tässä tapauksessa rastitaan ”ihmisravinnoksi”) vai onko se tarkoitettu ihmisravinnoksi tällaisen käsittelyn jälkeen (jolloin rastitaan ”jatkokäsittelyyn”) vai onko se tarkoitettu käytettäväksi ”rehuna” (tässä tapauksessa rastitaan ”eläinten rehuksi”). |
| Kohta I.19 | Sinetin numero ja kontin numero: ilmoittakaa kaikki sinetin ja kontin tunnistenumerot. |
| Kohta I.20 | Siirto valvontapaikkaan: jos lähetys on tarkoitettu tuotavaksi (vrt. kohta I.22) ja toimija käyttää mahdollisuutta toteuttaa tunnistus- ja fyysinen tarkastus tietyssä nimetyssä tuontipaikassa, merkitään kohta rastilla ja ilmoitetaan nimetyn tuontipaikan tarkat tunnistetiedot. |
| Kohta I.21 | Ei sovelleta. |
| Kohta I.22 | Tuonnin osalta: merkitkää rasti tähän kohtaan, jos lähetys on tarkoitettu tuotavaksi. |
| Kohta I.23 | Ei sovelleta. |
| Kohta I.24 | Kuljetusväline valvontapaikkaan: merkitkää rasti sen kuljetusvälineen kohdalle, jota käytetään lähetyksen siirtämiseen nimettyyn tuontipaikkaan. |
| II osa | Tämän osan täyttää toimivaltainen viranomainen |
| Yleistä | Nimetyn tuontipaikan toimivaltainen viranomainen täyttää kohdan II.1. Kohdat II.2–II.9, lukuun ottamatta kohtaa II.4, täyttää tulliviranomainen tai asiakirjojen tarkastuksesta vastaava toimivaltainen viranomainen. Kohdat II.10–II.21 täyttää nimetyn tuontipaikan toimivaltainen viranomainen. |
| Kohta II.1 | Yhteisen tuloasiakirjan viitenumero: käyttäkää samaa yhteisen tuloasiakirjan viitenumeroa kuin kohdassa I.2. |
| Kohta II.2 | Tullin asiakirjaviite: tarvittaessa tullin käyttöön. |
| Kohta II.3 | Asiakirjojen tarkastus: täytetään kaikista lähetyksistä. |
| Kohta II.4 | Lähetys valittu fyysisiin tarkastuksiin: ei sovelleta tämän asetuksen puitteissa. |
| Kohta II.5 | HYVÄKSYTÄÄN siirtoon: jos lähetys hyväksytään siirrettäväksi nimettyyn tuontipaikkaan asiakirjatarkastuksen tyydyttävän tuloksen jälkeen, nimetyn saapumispaikan toimivaltainen viranomainen rastittaa kohdan ja ilmoittaa, mihin nimettyyn tuontipaikkaan lähetys siirretään mahdollista fyysistä tarkastusta varten (kohdassa I.20 annettujen tietojen mukaan).
  Edelleenkuljetusta ei sovelleta tämän asetuksen puitteissa. |
| Kohta II.6 | EI HYVÄKSYTÄ: jos lähetystä ei hyväksytä siirrettäväksi nimettyyn tuontipaikkaan asiakirjatarkastuksen epätyydyttävän tuloksen vuoksi, nimetyn saapumispaikan toimivaltainen viranomainen rastittaa kohdan ja ilmoittaa selvästi toimet, jotka on toteutettava lähetyksen hylkäämisen tapauksessa. Kohdassa II.7 ilmoitetaan määränpäänä olevan laitoksen osoite, kun kyseessä on ”jälleenvienti”, ”hävittäminen”, ”muuntaminen” ja ”käyttö muuhun tarkoitukseen”. |
| Kohta II.7 | Tarkat tiedot valvotuista määräpaikoista (II.6): ilmoittakaa hyväksyntänumero ja osoite (tai aluksen nimi ja satama) kaikista määräpaikoista, joissa edellytetään lähetyksen jatkovalvontaa, esimerkiksi kohtaa II.6 varten ”jälleenvienti”, ”hävittäminen”, ”muuntaminen” tai ”käyttö muuhun tarkoitukseen”. |
| Kohta II.8 | Nimetyn saapumispaikan tarkat tiedot ja virallinen leima: täytetään nimetyn saapumispaikan tarkat tiedot ja paikan toimivaltaisen viranomaisen virallinen leima. |
| Kohta II.9 | Virallinen tarkastaja: nimetyn saapumispaikan toimivaltaisen viranomaisen vastuussa olevan virkamiehen leima. |
| Kohta II.10 | Ei sovelleta. |
| Kohta II.11 | Tunnistustarkastus: rastittakaa, mitkä tunnistustarkastukset on suoritettu ja mitkä niiden tulokset ovat. |
| Kohta II.12 | Fyysinen tarkastus: ilmoittakaa tässä fyysisten tarkastusten tulokset, jos fyysinen tarkastus on tehty. |
| Kohta II.13 | Laboratoriotestit: rastittakaa, onko lähetys valittu näytteenottoa ja määritystä varten.
  Tehdyt testit: ilmoittakaa, minkä osalta (aflatoksiini B1- ja/tai kokonaisaflatoksiinipitoisuus) laboratoriotestit on tehty ja mitä määritysmenetelmää on käytetty.
  Tulokset: ilmoittakaa laboratoriotestien tulokset ja rastittakaa asianmukainen kohta. |
| Kohta II.14 | HYVÄKSYTÄÄN luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen: merkitkää rasti kohtaan, jos lähetys voidaan luovuttaa vapaaseen liikkeeseen unionissa.
  Ilmoittakaa jatkokäyttö rastittamalla yksi kohdista (”ihmisravinnoksi”, ”lisäkäsittely”, ”rehuksi” tai ”muu”). |
| Kohta II.15 | Ei sovelleta. |
| Kohta II.16 | EI HYVÄKSYTÄ: merkitkää rasti kohtaan, jos lähetys hylätään tunnistustarkastuksen tai fyysisen tarkastuksen epätyydyttävän tuloksen vuoksi.
  Ilmoittakaa selvästi, mitä toimia tällöin on toteutettava, rastittamalla yksi kohdista (”jälleenvienti”, ”hävittäminen”, ”muuntaminen” tai ”käyttö muuhun tarkoitukseen”). Määränpäänä olevan laitoksen osoite on ilmoitettava kohdassa II.18. |
| Kohta II.17 | Hylkäämisen syy: rastittakaa oikea kohta. Käyttäkää tarvittaessa asiaankuuluvien tietojen lisäämiseen. |
| Kohta II.18 | Tarkat tiedot valvotuista määräpaikoista (II.16): antakaa tarpeen mukaan kaikkien määräpaikkojen hyväksyntänumerot ja osoitteet (tai aluksen nimi ja satama), jos lähetyksen lisävalvontaa edellytetään kohdassa II.16 annettujen tietojen perusteella. |
| Kohta II.19 | Uudelleensinetöity lähetys: käyttäkää tätä kohtaa, kun lähetyksen alkuperäinen sinetti on tuhoutunut konttia avattaessa. Tällöin on laadittava luettelo kaikista käytetyistä sineteistä. |
| Kohta II.20 | Nimetyn saapumispaikan/valvontapaikan tarkat tiedot ja virallinen leima: täyttäkää nimetyn tuontipaikan tarkat tiedot ja nimetyn tuontipaikan toimivaltaisen viranomaisen virallinen leima. |
| Kohta II.21 | Virallinen tarkastaja: täyttäkää nimetyn tuontipaikan toimivaltaisen viranomaisen vastuussa olevan virkamiehen nimi (suuraakkosin), myöntämispäivä ja allekirjoitus. |
| III osa | Tämän osan täyttää toimivaltainen viranomainen |
| Kohta III.1 | Tarkat tiedot jälleenviennistä: nimetyn saapumispaikan tai nimetyn tuontipaikan toimivaltainen viranomainen ilmoittaa käytetyn kuljetusvälineen, sen tunnistetiedot, määrämaan ja jälleenviennin päivämäärän heti, kun ne ovat tiedossa. |
| Kohta III.2 | Seuranta: ilmoittakaa se toimivaltaisen paikallisviranomaisen yksikkö, joka on vastuussa lähetyksen valvonnasta, kun kyseessä on ”hävittäminen”, ”muuntaminen” tai ”käyttö muuhun tarkoitukseen”. Kyseinen toimivaltainen viranomainen raportoi tässä kohdassa lähetyksen saapumisesta ja sen vastaavuudesta. |
| Kohta III.3 | Virallinen tarkastaja: nimetyn tuontipaikan toimivaltaisen viranomaisen vastuussa olevan virkamiehen allekirjoitus, jos kyseessä on ”jälleenvienti”. Toimivaltaisen paikallisviranomaisen vastuussa olevan virkamiehen allekirjoitus, kun kyseessä on ”hävittäminen”, ”muuntaminen” tai ”käyttö muuhun tarkoitukseen”. |

Yleistä

Kun yhteistä tuloasiakirjaa tämän asetuksen mukaisesti käytettäessä mainitaan ”nimetty saapumispaikka (DPE)”, sen olisi katsottava tarkoittavan ”nimettyä saapumispaikkaa” tai ”nimettyä tuontipaikkaa” siten kuin kutakin kohtaa koskevissa erityisissä huomautuksissa todetaan. Kun mainitaan ”valvontapaikka”, sen olisi katsottava tarkoittavan ”nimettyä tuontipaikkaa”.

Asiakirja on täytettävä suuraakkosin. Huomautukset liittyvät kohtaan, jonka numero on annettu.

I osa

Tämän osan täyttää rehu- ja elintarvikealan toimija tai sen edustaja, jollei toisin ole ilmoitettu

Kohta I.1

Lähettäjä: sen luonnollisen tai oikeushenkilön (rehu- ja elintarvikealan toimija) nimi ja täydellinen osoite, joka lähettää lähetyksen. Puhelin- ja faksinumeron ja sähköpostiosoitteen antamista suositellaan.

Kohta I.2

Tämän kohdan täyttävät 2 artiklassa määritellyn nimetyn tuontipaikan viranomaiset. Ilmoittakaa yhteisen tuloasiakirjan viitenumero ensimmäisessä kohdassa. Nimetyn saapumispaikan viranomaiset saattavat täyttää yhteisen tuloasiakirjan viitenumeron. Ilmoittakaa nimetyn tuontipaikan nimi ja numero toisessa ja kolmannessa kohdassa.

Kohta I.3

Vastaanottaja: sen luonnollisen tai oikeushenkilön (rehu- ja elintarvikealan toimija) nimi ja täydellinen osoite, joka on lähetyksen vastaanottaja. Puhelin- ja faksinumeron ja sähköpostiosoitteen antamista suositellaan.

Kohta I.4

Lähetyksestä vastuussa oleva henkilö (myös agentti, tavaranilmoittaja tai rehu- ja elintarvikealan toimija): ilmoittakaa sen henkilön nimi ja täydellinen osoite, joka vastaa lähetyksestä, kun se esitetään nimettyyn saapumispaikkaan, ja tekee tarvittavat ilmoitukset toimivaltaisille viranomaisille tuojan puolesta. Puhelin- ja faksinumeron ja sähköpostiosoitteen antamista suositellaan.

Kohta I.5

Alkuperämaa: ilmoittakaa maa, josta tavara on peräisin, jossa se on kasvatettu, korjattu tai tuotettu.

Kohta I.6

Maa, josta lähetys on lähetetty: ilmoittakaa maa, jossa lähetys lastattiin lopulliseen liikennevälineeseen unioniin kuljetusta varten.

Kohta I.7

Tuoja: ilmoittakaa nimi ja täydellinen osoite. Puhelin- ja faksinumeron ja sähköpostiosoitteen antamista suositellaan.

Kohta I.8

Määräpaikka: ilmoittakaa toimitusosoite unionissa. Puhelin- ja faksinumeron ja sähköpostiosoitteen antamista suositellaan.

Kohta I.9

Saapuminen nimettyyn saapumispaikkaan (arvioitu päivämäärä): ilmoittakaa arvioitu päivämäärä, jolloin lähetyksen odotetaan saapuvan nimettyyn saapumispaikkaan.

Kohta I.10

Asiakirjat: ilmoittakaa tapauksen mukaan lähetykseen liitettyjen virallisten asiakirjojen antamispäivä ja numero.

Kohta I.11

Kuljetusväline: merkitkää rastilla saapuvan lähetyksen kuljetusväline.

Tunnistetiedot: antakaa täydelliset tiedot kuljetusvälineestä. Ilmoittakaa lentokoneiden osalta lennon numero. Ilmoittakaa alusten osalta laivan nimi. Ilmoittakaa maantieajoneuvojen osalta rekisterikilven ja tarvittaessa perävaunun numero. Ilmoittakaa rautatiekuljetusten osalta junan tunnus ja vaunun numero.

Asiakirjaviitteet: ilmoittakaa lentorahtikirjan numero ja rautatie- tai rekkakuljetuksista rahtikirjan numero tai kaupallinen numero.

Kohta I.12

Tavaran kuvaus: antakaa tarkka kuvaus tavarasta käyttäen 1 artiklan mukaisia termejä.

Kohta I.13

Tavaran koodi: käyttäkää liitteessä I lueteltuja tavaran tunnistamiseksi käytettyjä koodeja (mukaan luettuna Taric-alanimike tarvittaessa).

Kohta I.14

Bruttopaino: ilmoittakaa kokonaispaino kilogrammoina tai tonneina. Tämä määritellään tuotteiden ja tuotetta lähinnä olevan säiliön sekä kaikkien pakkauksien yhteenlasketuksi massaksi, kuitenkin ilman kuljetuskontteja ja muita kuljetuslaitteita.

Nettopaino: ilmoittakaa varsinaisen tuotteen paino kilogrammoina tai tonneina ilman pakkauksia. Tämä määritellään itse tuotteiden massaksi ilman tuotetta lähinnä olevia säiliöitä tai mitään pakkauksia.

Kohta I.15

Pakkausten lukumäärä: ilmoittakaa lähetykseen kuuluvien pakkausten lukumäärä.

Kohta I.16

Lämpötila: merkitkää kuljetustapa/varastointilämpötila rastilla.

Kohta I.17

Pakkausten tyyppi: ilmoittakaa tuotteiden pakkaustyyppi.

Kohta I.18

Tavaran aiottu käyttötarkoitus: merkitkää rastilla oikea vaihtoehto sen mukaisesti, onko tavara tarkoitettu ihmisravinnoksi ilman ennakkolajittelua tai muuta fyysistä käsittelyä (tässä tapauksessa rastitaan ”ihmisravinnoksi”) vai onko se tarkoitettu ihmisravinnoksi tällaisen käsittelyn jälkeen (jolloin rastitaan ”jatkokäsittelyyn”) vai onko se tarkoitettu käytettäväksi ”rehuna” (tässä tapauksessa rastitaan ”eläinten rehuksi”).

Kohta I.19

Sinetin numero ja kontin numero: ilmoittakaa kaikki sinetin ja kontin tunnistenumerot.

Kohta I.20

Siirto valvontapaikkaan: jos lähetys on tarkoitettu tuotavaksi (vrt. kohta I.22) ja toimija käyttää mahdollisuutta toteuttaa tunnistus- ja fyysinen tarkastus tietyssä nimetyssä tuontipaikassa, merkitään kohta rastilla ja ilmoitetaan nimetyn tuontipaikan tarkat tunnistetiedot.

Kohta I.21

Ei sovelleta.

Kohta I.22

Tuonnin osalta: merkitkää rasti tähän kohtaan, jos lähetys on tarkoitettu tuotavaksi.

Kohta I.23

Ei sovelleta.

Kohta I.24

Kuljetusväline valvontapaikkaan: merkitkää rasti sen kuljetusvälineen kohdalle, jota käytetään lähetyksen siirtämiseen nimettyyn tuontipaikkaan.

II osa

Tämän osan täyttää toimivaltainen viranomainen

Yleistä

Nimetyn tuontipaikan toimivaltainen viranomainen täyttää kohdan II.1. Kohdat II.2–II.9, lukuun ottamatta kohtaa II.4, täyttää tulliviranomainen tai asiakirjojen tarkastuksesta vastaava toimivaltainen viranomainen. Kohdat II.10–II.21 täyttää nimetyn tuontipaikan toimivaltainen viranomainen.

Kohta II.1

Yhteisen tuloasiakirjan viitenumero: käyttäkää samaa yhteisen tuloasiakirjan viitenumeroa kuin kohdassa I.2.

Kohta II.2

Tullin asiakirjaviite: tarvittaessa tullin käyttöön.

Kohta II.3

Asiakirjojen tarkastus: täytetään kaikista lähetyksistä.

Kohta II.4

Lähetys valittu fyysisiin tarkastuksiin: ei sovelleta tämän asetuksen puitteissa.

Kohta II.5

HYVÄKSYTÄÄN siirtoon: jos lähetys hyväksytään siirrettäväksi nimettyyn tuontipaikkaan asiakirjatarkastuksen tyydyttävän tuloksen jälkeen, nimetyn saapumispaikan toimivaltainen viranomainen rastittaa kohdan ja ilmoittaa, mihin nimettyyn tuontipaikkaan lähetys siirretään mahdollista fyysistä tarkastusta varten (kohdassa I.20 annettujen tietojen mukaan).

Edelleenkuljetusta ei sovelleta tämän asetuksen puitteissa.

Kohta II.6

EI HYVÄKSYTÄ: jos lähetystä ei hyväksytä siirrettäväksi nimettyyn tuontipaikkaan asiakirjatarkastuksen epätyydyttävän tuloksen vuoksi, nimetyn saapumispaikan toimivaltainen viranomainen rastittaa kohdan ja ilmoittaa selvästi toimet, jotka on toteutettava lähetyksen hylkäämisen tapauksessa. Kohdassa II.7 ilmoitetaan määränpäänä olevan laitoksen osoite, kun kyseessä on ”jälleenvienti”, ”hävittäminen”, ”muuntaminen” ja ”käyttö muuhun tarkoitukseen”.

Kohta II.7

Tarkat tiedot valvotuista määräpaikoista (II.6): ilmoittakaa hyväksyntänumero ja osoite (tai aluksen nimi ja satama) kaikista määräpaikoista, joissa edellytetään lähetyksen jatkovalvontaa, esimerkiksi kohtaa II.6 varten ”jälleenvienti”, ”hävittäminen”, ”muuntaminen” tai ”käyttö muuhun tarkoitukseen”.

Kohta II.8

Nimetyn saapumispaikan tarkat tiedot ja virallinen leima: täytetään nimetyn saapumispaikan tarkat tiedot ja paikan toimivaltaisen viranomaisen virallinen leima.

Kohta II.9

Virallinen tarkastaja: nimetyn saapumispaikan toimivaltaisen viranomaisen vastuussa olevan virkamiehen leima.

Kohta II.10

Ei sovelleta.

Kohta II.11

Tunnistustarkastus: rastittakaa, mitkä tunnistustarkastukset on suoritettu ja mitkä niiden tulokset ovat.

Kohta II.12

Fyysinen tarkastus: ilmoittakaa tässä fyysisten tarkastusten tulokset, jos fyysinen tarkastus on tehty.

Kohta II.13

Laboratoriotestit: rastittakaa, onko lähetys valittu näytteenottoa ja määritystä varten.

Tehdyt testit: ilmoittakaa, minkä osalta (aflatoksiini B1- ja/tai kokonaisaflatoksiinipitoisuus) laboratoriotestit on tehty ja mitä määritysmenetelmää on käytetty.

Tulokset: ilmoittakaa laboratoriotestien tulokset ja rastittakaa asianmukainen kohta.

Kohta II.14

HYVÄKSYTÄÄN luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen: merkitkää rasti kohtaan, jos lähetys voidaan luovuttaa vapaaseen liikkeeseen unionissa.

Ilmoittakaa jatkokäyttö rastittamalla yksi kohdista (”ihmisravinnoksi”, ”lisäkäsittely”, ”rehuksi” tai ”muu”).

Kohta II.15

Ei sovelleta.

Kohta II.16

EI HYVÄKSYTÄ: merkitkää rasti kohtaan, jos lähetys hylätään tunnistustarkastuksen tai fyysisen tarkastuksen epätyydyttävän tuloksen vuoksi.

Ilmoittakaa selvästi, mitä toimia tällöin on toteutettava, rastittamalla yksi kohdista (”jälleenvienti”, ”hävittäminen”, ”muuntaminen” tai ”käyttö muuhun tarkoitukseen”). Määränpäänä olevan laitoksen osoite on ilmoitettava kohdassa II.18.

Kohta II.17

Hylkäämisen syy: rastittakaa oikea kohta. Käyttäkää tarvittaessa asiaankuuluvien tietojen lisäämiseen.

Kohta II.18

Tarkat tiedot valvotuista määräpaikoista (II.16): antakaa tarpeen mukaan kaikkien määräpaikkojen hyväksyntänumerot ja osoitteet (tai aluksen nimi ja satama), jos lähetyksen lisävalvontaa edellytetään kohdassa II.16 annettujen tietojen perusteella.

Kohta II.19

Uudelleensinetöity lähetys: käyttäkää tätä kohtaa, kun lähetyksen alkuperäinen sinetti on tuhoutunut konttia avattaessa. Tällöin on laadittava luettelo kaikista käytetyistä sineteistä.

Kohta II.20

Nimetyn saapumispaikan/valvontapaikan tarkat tiedot ja virallinen leima: täyttäkää nimetyn tuontipaikan tarkat tiedot ja nimetyn tuontipaikan toimivaltaisen viranomaisen virallinen leima.

Kohta II.21

Virallinen tarkastaja: täyttäkää nimetyn tuontipaikan toimivaltaisen viranomaisen vastuussa olevan virkamiehen nimi (suuraakkosin), myöntämispäivä ja allekirjoitus.

III osa

Tämän osan täyttää toimivaltainen viranomainen

Kohta III.1

Tarkat tiedot jälleenviennistä: nimetyn saapumispaikan tai nimetyn tuontipaikan toimivaltainen viranomainen ilmoittaa käytetyn kuljetusvälineen, sen tunnistetiedot, määrämaan ja jälleenviennin päivämäärän heti, kun ne ovat tiedossa.

Kohta III.2

Seuranta: ilmoittakaa se toimivaltaisen paikallisviranomaisen yksikkö, joka on vastuussa lähetyksen valvonnasta, kun kyseessä on ”hävittäminen”, ”muuntaminen” tai ”käyttö muuhun tarkoitukseen”. Kyseinen toimivaltainen viranomainen raportoi tässä kohdassa lähetyksen saapumisesta ja sen vastaavuudesta.

Kohta III.3

Virallinen tarkastaja: nimetyn tuontipaikan toimivaltaisen viranomaisen vastuussa olevan virkamiehen allekirjoitus, jos kyseessä on ”jälleenvienti”. Toimivaltaisen paikallisviranomaisen vastuussa olevan virkamiehen allekirjoitus, kun kyseessä on ”hävittäminen”, ”muuntaminen” tai ”käyttö muuhun tarkoitukseen”.

---

LIITE IV

Asetuksen 15 artiklassa tarkoitettu vastaavuustaulukko

| Asetus (EY) N:o 1152/2009 | Tämä asetus |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla ja liite I |
| 2 artikla | 2 artikla |
| 3 artikla | 3 artikla |
| 4 artiklan 1 kohta | 4 artiklan 1 kohta ja 5 artiklan 1 ja 2 kohta |
| 4 artiklan 2 kohta | 5 artiklan 3 kohta |
| 4 artiklan 3 kohta | 5 artiklan 4 kohta |
| 4 artiklan 4 kohta | 4 artiklan 2 kohta |
| 4 artiklan 5 kohta | 6 artikla |
| 5 artikla | 7 artikla |
| 6 artikla | 8 artikla |
| 7 artiklan 1 kohta | 9 artiklan 1 kohta |
| 7 artiklan 2 kohta | 9 artiklan 2 ja 3 kohta |
| 7 artiklan 3 kohta | 9 artiklan 4 kohta |
| 7 artiklan 4 kohta | 9 artiklan 5 kohta |
| 7 artiklan 5 kohta | liite I |
| 7 artiklan 6 kohta | 9 artiklan 6 kohta |
| 7 artiklan 7 kohta | 9 artiklan 7 kohta |
| 7 artiklan 8 kohta | 11 artikla |
| 7 artiklan 9 kohta | 13 artikla |
| 8 artikla | 10 artikla |
| 9 artikla | — |
| 10 artikla | 14 artikla |
| 11 artikla | 15 artikla |
| 12 artikla | — |
| 13 artikla | 16 artikla |
| liite I | liite II |
| liite II | liite III |

Asetus (EY) N:o 1152/2009

Tämä asetus

1 artikla

1 artikla ja liite I

2 artikla

2 artikla

3 artikla

3 artikla

4 artiklan 1 kohta

4 artiklan 1 kohta ja 5 artiklan 1 ja 2 kohta

4 artiklan 2 kohta

5 artiklan 3 kohta

4 artiklan 3 kohta

5 artiklan 4 kohta

4 artiklan 4 kohta

4 artiklan 2 kohta

4 artiklan 5 kohta

6 artikla

5 artikla

7 artikla

6 artikla

8 artikla

7 artiklan 1 kohta

9 artiklan 1 kohta

7 artiklan 2 kohta

9 artiklan 2 ja 3 kohta

7 artiklan 3 kohta

9 artiklan 4 kohta

7 artiklan 4 kohta

9 artiklan 5 kohta

7 artiklan 5 kohta

liite I

7 artiklan 6 kohta

9 artiklan 6 kohta

7 artiklan 7 kohta

9 artiklan 7 kohta

7 artiklan 8 kohta

11 artikla

7 artiklan 9 kohta

13 artikla

8 artikla

10 artikla

9 artikla

—

10 artikla

14 artikla

11 artikla

15 artikla

12 artikla

—

13 artikla

16 artikla

liite I

liite II

liite II

liite III

---

| 14.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 242/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 242/20

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 885/2014,

annettu 13 päivänä elokuuta 2014,

okran ja curryn lehtien tuontiin Intiasta sovellettavista erityisehdoista ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 91/2013 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1) ja erityisesti sen 53 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii luetelmakohdan,

ottaa huomioon rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (2) ja erityisesti sen 15 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklassa säädetään mahdollisuudesta toteuttaa asianmukaisia unionin kiireellisiä toimenpiteitä kolmannesta maasta tuotujen elintarvikkeiden ja rehujen osalta ihmisten terveyden, eläinten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi, kun tällaista riskiä ei voida tyydyttävällä tavalla hallita yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklassa säädetään mahdollisuudesta toteuttaa asianmukaisia unionin kiireellisiä toimenpiteitä kolmannesta maasta tuotujen elintarvikkeiden ja rehujen osalta ihmisten terveyden, eläinten terveyden tai ympäristön suojelemiseksi, kun tällaista riskiä ei voida tyydyttävällä tavalla hallita yksittäisten jäsenvaltioiden toteuttamilla toimenpiteillä.

| (2) | Komission asetuksessa (EY) N:o 669/2009 (3) säädetään tiettyjen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuonnin asettamisesta tehostettuun viralliseen valvontaan. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksessa (EY) N:o 669/2009 (3) säädetään tiettyjen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuonnin asettamisesta tehostettuun viralliseen valvontaan.

| (3) | Tehostettuun viralliseen valvontaan asetettiin yli kahdeksi vuodeksi muun muassa curryn lehtien tuonti Intiasta ja lähes kahdeksi vuodeksi okran tuonti Intiasta torjunta-ainejäämien varalta. |
| --- | --- |

(3)

Tehostettuun viralliseen valvontaan asetettiin yli kahdeksi vuodeksi muun muassa curryn lehtien tuonti Intiasta ja lähes kahdeksi vuodeksi okran tuonti Intiasta torjunta-ainejäämien varalta.

| (4) | Tehostetun valvonnan tulokset osoittavat, että unionin lainsäädännössä vahvistetut torjunta-ainejäämien enimmäismäärät ylittyvät edelleen erittäin usein, ja useasti on havaittu näiden aineiden erittäin suuria pitoisuuksia. Nämä tulokset osoittavat, että kyseisten elintarvikkeiden tuonti aiheuttaa vaaraa ihmisten terveydelle. Unionin rajoilla toteutetun tehostetun valvonnan jälkeen tilanteessa ei havaittu parannuksia. Euroopan komission nimenomaisesta pyynnöstä huolimatta Intian viranomaisilta ei myöskään saatu konkreettista ja tyydyttävää toimintasuunnitelmaa, jolla voitaisiin korjata tuotanto- ja valvontajärjestelmien viat ja puutteet. |
| --- | --- |

(4)

Tehostetun valvonnan tulokset osoittavat, että unionin lainsäädännössä vahvistetut torjunta-ainejäämien enimmäismäärät ylittyvät edelleen erittäin usein, ja useasti on havaittu näiden aineiden erittäin suuria pitoisuuksia. Nämä tulokset osoittavat, että kyseisten elintarvikkeiden tuonti aiheuttaa vaaraa ihmisten terveydelle. Unionin rajoilla toteutetun tehostetun valvonnan jälkeen tilanteessa ei havaittu parannuksia. Euroopan komission nimenomaisesta pyynnöstä huolimatta Intian viranomaisilta ei myöskään saatu konkreettista ja tyydyttävää toimintasuunnitelmaa, jolla voitaisiin korjata tuotanto- ja valvontajärjestelmien viat ja puutteet.

| (5) | Ihmisten terveyden suojelemiseksi unionissa on tarpeen säätää kyseisiä Intiasta tuotavia elintarvikkeita koskevista lisätakeista. Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 91/2013 (4) säädettiin sen vuoksi, että kaikkien Intiasta tuotavien curryn lehtien ja okran lähetysten mukana olisi sen vuoksi oltava todistus siitä, että tuotteista on otettu näytteet ja että ne on analysoitu torjunta-ainejäämien varalta ja todettu unionin lainsäädännön mukaisiksi. |
| --- | --- |

(5)

Ihmisten terveyden suojelemiseksi unionissa on tarpeen säätää kyseisiä Intiasta tuotavia elintarvikkeita koskevista lisätakeista. Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 91/2013 (4) säädettiin sen vuoksi, että kaikkien Intiasta tuotavien curryn lehtien ja okran lähetysten mukana olisi sen vuoksi oltava todistus siitä, että tuotteista on otettu näytteet ja että ne on analysoitu torjunta-ainejäämien varalta ja todettu unionin lainsäädännön mukaisiksi.

| (6) | Jotta varmistettaisiin, että tuonnin yhteydessä tapahtuvat tarkastukset, jotka koskevat aflatoksiinien esiintymistä tietyistä kolmansista maista peräisin olevissa tietyissä elintarvikkeissa ja rehuissa, on järjestetty tehokkaasti ja että ne ovat jokseenkin yhdenmukaisia unionin tasolla, kaikki kolmansista maista peräisin olevat elintarvikkeet ja rehut, joihin kohdistuu erityisehtoja aflatoksiinien esiintymisen vuoksi, on aiheellista mainita yhdessä asetuksessa. Näin ollen maapähkinöiden tuontia Intiasta ja Ghanasta ja vesimelonin siementen tuontia Nigeriasta koskevat säännökset olisi yhdistettävä yhdeksi asetukseksi, joka sisältää komission asetuksen (EY) N:o 1152/2009 (5) edellyttämät säännökset. |
| --- | --- |

(6)

Jotta varmistettaisiin, että tuonnin yhteydessä tapahtuvat tarkastukset, jotka koskevat aflatoksiinien esiintymistä tietyistä kolmansista maista peräisin olevissa tietyissä elintarvikkeissa ja rehuissa, on järjestetty tehokkaasti ja että ne ovat jokseenkin yhdenmukaisia unionin tasolla, kaikki kolmansista maista peräisin olevat elintarvikkeet ja rehut, joihin kohdistuu erityisehtoja aflatoksiinien esiintymisen vuoksi, on aiheellista mainita yhdessä asetuksessa. Näin ollen maapähkinöiden tuontia Intiasta ja Ghanasta ja vesimelonin siementen tuontia Nigeriasta koskevat säännökset olisi yhdistettävä yhdeksi asetukseksi, joka sisältää komission asetuksen (EY) N:o 1152/2009 (5) edellyttämät säännökset.

| (7) | Jotta varmistettaisiin, että tuonnin yhteydessä tapahtuvat tarkastukset on järjestetty tehokkaasti ja että ne ovat jokseenkin yhdenmukaisia unionin tasolla, tässä asetuksessa on aiheellista säätää Intiasta tuotavissa curryn lehdissä ja okrassa olevien torjunta-ainejäämien fyysisiä tarkastuksia koskevista valvontamenettelyistä, jotka vastaavat voimassa olevia toimenpiteitä sellaisina kuin niistä säädetään asetuksessa (EY) N:o 669/2009. |
| --- | --- |

(7)

Jotta varmistettaisiin, että tuonnin yhteydessä tapahtuvat tarkastukset on järjestetty tehokkaasti ja että ne ovat jokseenkin yhdenmukaisia unionin tasolla, tässä asetuksessa on aiheellista säätää Intiasta tuotavissa curryn lehdissä ja okrassa olevien torjunta-ainejäämien fyysisiä tarkastuksia koskevista valvontamenettelyistä, jotka vastaavat voimassa olevia toimenpiteitä sellaisina kuin niistä säädetään asetuksessa (EY) N:o 669/2009.

| (8) | Lähetyksiin liittyvä näytteenotto ja analysointi olisi toteutettava asiaankuuluvan unionin lainsäädännön mukaisesti. Torjunta-ainejäämien enimmäismäärät on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 396/2005 (6). Torjunta-ainejäämien virallisessa tarkastuksessa tapahtuvaa näytteenottoa koskevat säännökset on vahvistettu komission direktiivillä 2002/63/EY (7). |
| --- | --- |

(8)

Lähetyksiin liittyvä näytteenotto ja analysointi olisi toteutettava asiaankuuluvan unionin lainsäädännön mukaisesti. Torjunta-ainejäämien enimmäismäärät on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 396/2005 (6). Torjunta-ainejäämien virallisessa tarkastuksessa tapahtuvaa näytteenottoa koskevat säännökset on vahvistettu komission direktiivillä 2002/63/EY (7).

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan seuraavien elintarvikkeiden lähetyksiin, jotka luokitellaan liitteessä I esitettyihin CN-koodeihin ja Taric-nimikkeisiin:

| a) | Intiasta peräisin oleva tai lähetetty okra (elintarvikkeet, tuoreet ja jäädytetyt); |
| --- | --- |

a)

Intiasta peräisin oleva tai lähetetty okra (elintarvikkeet, tuoreet ja jäädytetyt);

| b) | Intiasta peräisin olevat tai lähetetyt curryn lehdet (elintarvikkeet, yrtit). |
| --- | --- |

b)

Intiasta peräisin olevat tai lähetetyt curryn lehdet (elintarvikkeet, yrtit).

2.   Tätä asetusta sovelletaan myös koostettuihin elintarvikkeisiin, jotka sisältävät 1 kohdassa tarkoitettuja elintarvikkeita enemmän kuin 20 prosenttia.

3.   Tätä asetusta ei sovelleta 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen elintarvikkeiden lähetyksiin, jotka on tarkoitettu yksityishenkilölle yksinomaan henkilökohtaiseen kulutukseen ja käyttöön. Epävarmoissa tapauksissa todistustaakka on lähetyksen vastaanottajalla.

2 artikla

Määritelmät

Tämän asetuksen soveltamiseksi sovelletaan asetuksen (EY) N:o 178/2002 2 ja 3 artiklassa, asetuksen (EY) N:o 882/2004 2 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 669/2009 3 artiklassa säädettyjä määritelmiä.

Tässä asetuksessa ”lähetys” vastaa direktiivissä 2002/63/EY tarkoitettua ”erää”.

3 artikla

Tuonti unioniin

Edellä 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen elintarvikkeiden lähetykset voidaan tuoda unioniin ainoastaan tässä asetuksessa säädettyjen menettelyjen mukaisesti.

Tällaisia elintarvikkeita sisältävät lähetykset voivat tulla unioniin ainoastaan nimetyn saapumispaikan kautta.

4 artikla

Näytteenoton ja analysoinnin tulokset

1.   Edellä 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen elintarvikkeiden lähetysten mukana on oltava alkuperämaan tai sen maan, josta lähetys lähetetään, jos kyseinen maa ei ole sama kuin alkuperämaa, toimivaltaisten viranomaisten toteuttamien näytteenottojen ja analyysin tulokset, jotta varmistetaan torjunta-ainejäämien enimmäismääriä koskevan unionin lainsäädännön noudattaminen 1 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen elintarvikkeiden osalta, mukaan lukien tällaisia elintarvikkeita enemmän kuin 20 prosenttia sisältävät koostetut elintarvikkeet.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu näytteenotto on toteutettava torjunta-ainejäämien osalta direktiivin 2002/63/EY mukaisesti.

5 artikla

Terveystodistus

1.   Lähetysten mukana on oltava myös liitteessä II esitetyn mallin mukainen terveystodistus.

2.   Terveystodistuksen on oltava alkuperämaan tai sen maan, josta lähetys lähetetään, jos kyseinen maa ei ole sama kuin alkuperämaa, toimivaltaisen viranomaisen valtuutetun edustajan täyttämä, allekirjoittama ja vahvistama.

3.   Terveystodistus on laadittava sen jäsenvaltion virallisella kielellä tai jollakin sen virallisista kielistä, jossa nimetty saapumispaikka sijaitsee. Jäsenvaltio voi kuitenkin suostua siihen, että terveystodistukset laaditaan jollakin toisella unionin virallisella kielellä.

4.   Terveystodistus on voimassa vain neljä kuukautta sen antamispäivästä.

6 artikla

Tunnistetiedot

Kukin 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen elintarvikkeiden lähetys on yksilöitävä tunnistuskoodilla, joka vastaa 4 artiklassa tarkoitetuissa näytteenottojen ja analyysin tuloksissa ja 5 artiklassa tarkoitetussa terveystodistuksessa mainittua tunnistuskoodia. Jokainen lähetykseen kuuluva yksittäinen pussi tai muu pakkaus on merkittävä kyseisellä tunnistuskoodilla.

7 artikla

Ennakkoilmoitus lähetyksistä

1.   Elintarvikealan toimijoiden tai niiden edustajien on annettava nimetyn saapumispaikan toimivaltaisille viranomaisille ennakkoilmoitus 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen elintarvikkeiden lähetysten fyysisen saapumisen arvioidusta päivästä ja kellonajasta sekä lähetyksen luonteesta.

2.   Ennakkoilmoitusta varten niiden on täytettävä yhteisen tuloasiakirjan (CED) osa I ja toimitettava kyseinen asiakirja nimetyn saapumispaikan toimivaltaiselle viranomaiselle vähintään yksi työpäivä ennen lähetyksen fyysistä saapumista.

3.   Täyttäessään yhteisen tuloasiakirjan tämän asetuksen mukaisesti elintarvikealan toimijoiden on otettava huomioon asetuksen (EY) N:o 669/2009 liitteessä II vahvistetut ohjeet yhteistä tuloasiakirjaa varten, kun kyse on tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista elintarvikkeista, mukaan lukien tällaisia elintarvikkeita enemmän kuin 20 prosenttia sisältävät koostetut elintarvikkeet.

8 artikla

Viralliset tarkastukset

1.   Nimetyn saapumispaikan toimivaltaisen viranomaisen on tarkastettava 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen elintarvikkeiden kunkin lähetyksen asiakirjat sen varmistamiseksi, että lähetys on 4 ja 5 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukainen.

2.   Tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen elintarvikkeiden ja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen koostettujen elintarvikkeiden tunnistustarkastukset ja fyysiset tarkastukset on tehtävä asetuksen (EY) N:o 669/2009 8, 9 ja 19 artiklan mukaisesti tämän asetuksen liitteessä I vahvistetulla tiheydellä.

3.   Kun tarkastukset on tehty, toimivaltaisten viranomaisten on

| a) | täytettävä yhteisen tuloasiakirjan osan II asiaankuuluvat kohdat; |
| --- | --- |

a)

täytettävä yhteisen tuloasiakirjan osan II asiaankuuluvat kohdat;

| b) | liitettävä mukaan tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti tehtyjen näytteenottojen ja analyysin tulokset; |
| --- | --- |

b)

liitettävä mukaan tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti tehtyjen näytteenottojen ja analyysin tulokset;

| c) | annettava CED-viitenumero ja kirjattava se yhteiseen tuloasiakirjaan; |
| --- | --- |

c)

annettava CED-viitenumero ja kirjattava se yhteiseen tuloasiakirjaan;

| d) | leimattava ja allekirjoitettava yhteisen tuloasiakirjan alkuperäiskappale; |
| --- | --- |

d)

leimattava ja allekirjoitettava yhteisen tuloasiakirjan alkuperäiskappale;

| e) | otettava allekirjoitetusta ja leimatusta yhteisestä tuloasiakirjasta kopio ja säilytettävä se. |
| --- | --- |

e)

otettava allekirjoitetusta ja leimatusta yhteisestä tuloasiakirjasta kopio ja säilytettävä se.

4.   Yhteisen tuloasiakirjan ja terveystodistuksen alkuperäiskappaleiden sekä mukaan liitettyjen 4 artiklassa tarkoitettujen näytteenottojen ja analyysin tulosten on seurattava lähetyksen mukana sen kuljetuksen ajan, kunnes se luovutetaan vapaaseen liikkeeseen. Jos 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen elintarvikkeiden lähetysten edelleenkuljetukselle myönnetään lupa ennen kuin fyysisten tarkastusten tulokset on saatu, tätä varten on annettava oikeaksi todistettu jäljennös alkuperäisestä yhteisestä tuloasiakirjasta.

9 artikla

Lähetyksen jakaminen osiin

1.   Lähetyksiä ei saa jakaa osiin ennen kuin kaikki viralliset tarkastukset on tehty ja toimivaltaiset viranomaiset ovat täyttäneet yhteisen tuloasiakirjan kokonaisuudessaan 8 artiklan mukaisesti.

2.   Jos lähetys jaetaan osiin, sen kunkin osan mukana on seurattava kuljetuksen ajan oikeaksi todistettu kopio yhteisestä tuloasiakirjasta, kunnes se luovutetaan vapaaseen liikkeeseen.

10 artikla

Luovutus vapaaseen liikkeeseen

Lähetyksiä vapaaseen liikkeeseen luovutettaessa elintarvikealan toimijoiden tai niiden edustajan on esitettävä (fyysisesti tai sähköisesti) tulliviranomaisille yhteinen tuloasiakirja, jonka toimivaltainen viranomainen on asianmukaisesti täyttänyt kaikkien virallisten tarkastusten jälkeen. Tulliviranomaisten on luovutettava lähetys vapaaseen liikkeeseen ainoastaan, jos toimivaltaisen viranomaisen myönteinen päätös esitetään yhteisen tuloasiakirjan ruudussa II.14 ja allekirjoitus ruudussa II.21.

11 artikla

Säännösten noudattamatta jättäminen

Jos virallisessa valvonnassa todetaan, ettei asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä ole noudatettu, toimivaltaisen viranomaisen on täytettävä yhteisen tuloasiakirjan osa III, ja on toteutettava asetuksen (EY) N:o 882/2004 19, 20 ja 21 artiklan mukaiset toimet.

12 artikla

Raportit

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle joka kolmas kuukausi raportti kaikista elintarvikelähetyksille tämän asetuksen nojalla tehtyjen virallisten tarkastusten määritystuloksista. Raportti on toimitettava kutakin vuosineljännestä seuraavan kuukauden aikana.

Raportin on sisällettävä seuraavat tiedot:

| — | tuotujen lähetysten määrä; |
| --- | --- |

—

tuotujen lähetysten määrä;

| — | niiden lähetysten määrä, joista on otettu näyte analyysia varten; |
| --- | --- |

—

niiden lähetysten määrä, joista on otettu näyte analyysia varten;

| — | 8 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tarkastusten tulokset. |
| --- | --- |

—

8 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tarkastusten tulokset.

13 artikla

Kustannukset

Elintarvikealan toimijat vastaavat kaikista kustannuksista, jotka aiheutuvat virallisesta valvonnasta, kuten näytteenotosta, analysoinnista, varastoinnista ja mahdollisista vaatimustenvastaisuuden johdosta toteutetuista toimenpiteistä.

14 artikla

Kumoaminen

Kumotaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 91/2013.

15 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä elokuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 669/2009, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanosta tiettyjen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuontia koskevan tehostetun virallisen valvonnan osalta ja päätöksen 2006/504/EY muuttamisesta (EUVL L 194, 25.7.2009, s. 11).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 91/2013, annettu 31 päivänä tammikuuta 2013, maapähkinöiden tuontiin Ghanasta ja Intiasta, curryn lehtien ja okran tuontiin Intiasta ja vesimelonin siementen tuontiin Nigeriasta sovellettavista erityisehdoista sekä komission asetusten (EY) N:o 669/2009 ja (EY) N:o 1152/2009 muuttamisesta (EUVL L 33, 2.2.2013, s. 2).

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 1152/2009, annettu 27 päivänä marraskuuta 2009, tietyistä kolmansista maista peräisin olevien tiettyjen elintarvikkeiden tuonnissa aflatoksiinipitoisuusriskien vuoksi käyttöön otettavista erityisehdoista ja päätöksen 2006/504/EY kumoamisesta (EUVL L 313, 28.11.2009, s. 40).

5

(6)  Torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23 päivänä helmikuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005 (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1).

6

(7)  Komission direktiivi 2002/63/EY, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2002, yhteisön näytteenottomenettelyistä kasvi- ja eläinperäisten tuotteiden torjunta-ainejäämien virallisessa tarkastuksessa ja direktiivin 79/700/ETY kumoamisesta (EYVL L 187, 16.7.2002, s. 30).

7

---

LIITE I

Muut kuin eläinperäiset elintarvikkeet, jotka kuuluvat tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden soveltamisalaan:

| Rehut ja elintarvikkeet
  (käyttötarkoitus) | CN-koodi (1) | Taric-alanimike | Alkuperämaa | Vaara | Fyysisten ja tunnistustarkastusten tiheys (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Okra


  (Elintarvikkeet — tuoreet ja jäädytetyt) | ex 0709 99 90 | 20 | Intia (IN) | Torjuntaainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (2) | 20 |
| Curryn lehdet (Bergera/Murraya koenigii)



  (Elintarvikkeet — yrtit — tuoreet, kuivatut ja jäädytetyt) | ex 1211 90 86 | 10 | Intia (IN) | Torjuntaainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (3) | 20 |

Rehut ja elintarvikkeet

(käyttötarkoitus)

CN-koodi (1)

Taric-alanimike

Alkuperämaa

Vaara

Fyysisten ja tunnistustarkastusten tiheys (%)

Okra

(Elintarvikkeet — tuoreet ja jäädytetyt)

ex 0709 99 90

20

Intia (IN)

Torjuntaainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (2)

20

Curryn lehdet (Bergera/Murraya koenigii)

(Elintarvikkeet — yrtit — tuoreet, kuivatut ja jäädytetyt)

ex 1211 90 86

10

Intia (IN)

Torjuntaainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (3)

20

---

(1)  Jos johonkin CN-koodiin kuuluvista tuotteista vain osalle on tehtävä tarkastukset ja jollei tavaranimikkeistössä ole erityistä alanimikettä kyseisen koodin osalta, CN-koodi on merkitty tunnuksella ”ex”.

(2)  Alkuperämaan todistus ja jäsenvaltioiden suorittama valvonta tuonnin yhteydessä, jotta varmistetaan torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta 23 päivänä helmikuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1) noudattaminen, erityisesti seuraavien jäämien osalta: asefaatti, metamidofossi, triatsofossi, endosulfaani, monokrotofossi, metomyyli, tiodikarbi, diafentiuroni, tiametoksaami, fiproniili, oksamyyli, asetamipridi, indoksakarbi, mandipropamidi.

(3)  Alkuperämaan todistus ja jäsenvaltioiden suorittama valvonta tuonnin yhteydessä, jotta varmistetaan asetuksen (EY) N:o 396/2005 noudattaminen, erityisesti seuraavien jäämien osalta: triatsofossi, oksidemetonimetyyli, klorpyrifossi, asetamipridi, tiametoksaami, klotianidiini, metamidofossi, asefaatti, propargiitti, monokrotofossi.

---

LIITE II

Image

---

| 14.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 242/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 242/27

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 886/2014,

annettu 13 päivänä elokuuta 2014,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä elokuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0805 50 10 | AR | 158,9 |
| CL | 209,1 |
| TR | 74,0 |
| UY | 129,8 |
| ZA | 144,7 |
| ZZ | 143,3 |
| 0806 10 10 | BR | 184,0 |
| EG | 209,1 |
| MA | 171,3 |
| MX | 246,5 |
| TR | 156,9 |
| ZZ | 193,9 |
| 0808 10 80 | AR | 89,3 |
| BR | 96,2 |
| CL | 107,3 |
| CN | 120,6 |
| NZ | 117,6 |
| US | 142,8 |
| ZA | 113,5 |
| ZZ | 112,5 |
| 0808 30 90 | AR | 217,5 |
| CL | 84,2 |
| TR | 142,5 |
| ZA | 84,6 |
| ZZ | 132,2 |
| 0809 30 | MK | 67,3 |
| TR | 134,9 |
| ZZ | 101,1 |
| 0809 40 05 | BA | 43,4 |
| MK | 49,3 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 204,6 |
| ZZ | 106,7 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

99,6

ZZ

99,6

0805 50 10

AR

158,9

CL

209,1

TR

74,0

UY

129,8

ZA

144,7

ZZ

143,3

0806 10 10

BR

184,0

EG

209,1

MA

171,3

MX

246,5

TR

156,9

ZZ

193,9

0808 10 80

AR

89,3

BR

96,2

CL

107,3

CN

120,6

NZ

117,6

US

142,8

ZA

113,5

ZZ

112,5

0808 30 90

AR

217,5

CL

84,2

TR

142,5

ZA

84,6

ZZ

132,2

0809 30

MK

67,3

TR

134,9

ZZ

101,1

0809 40 05

BA

43,4

MK

49,3

TR

127,6

ZA

204,6

ZZ

106,7

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 14.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 242/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 242/29

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 12 päivänä elokuuta 2014,

Belgian neuvoston direktiivin 89/686/ETY 7 artiklan mukaisesti toteuttamasta toimenpiteestä, jolla vedetään loppukäyttäjiltä takaisin tulppamalliset kuulonsuojaimet

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5670)

(2014/529/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon henkilönsuojaimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/686/ETY (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Belgian viranomaiset ilmoittivat kesäkuussa 2013 Euroopan komissiolle toimenpiteestä, jolla vedetään takaisin loppukäyttäjiltä tulppamalliset kuulonsuojaimet tyyppiä Climax 13 (uudelleen käytettävä malli), jotka on valmistanut Productos Climax SA, Polígono Industrial Sector Mollet, c/ Llobregat no 1, 08150 Parets del Valles (Barcelona), Espanja. Komissiolle toimitettujen asiakirjojen mukaan kyseiseen henkilönsuojaimeen oli sovellettu direktiivin 11 artiklan A jaksossa vahvistettua vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä, mistä todistukseksi Espanjan ilmoitettu laitos ”Centro Nacional de Medios de Protección — Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo” (NB No. 0159) oli antanut EY-tyyppihyväksyntätodistuksen, jossa viitataan yhdenmukaistetun standardin EN 352-2:1993 asiaan liittyviin kohtiin. |
| --- | --- |

(1)

Belgian viranomaiset ilmoittivat kesäkuussa 2013 Euroopan komissiolle toimenpiteestä, jolla vedetään takaisin loppukäyttäjiltä tulppamalliset kuulonsuojaimet tyyppiä Climax 13 (uudelleen käytettävä malli), jotka on valmistanut Productos Climax SA, Polígono Industrial Sector Mollet, c/ Llobregat no 1, 08150 Parets del Valles (Barcelona), Espanja. Komissiolle toimitettujen asiakirjojen mukaan kyseiseen henkilönsuojaimeen oli sovellettu direktiivin 11 artiklan A jaksossa vahvistettua vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä, mistä todistukseksi Espanjan ilmoitettu laitos ”Centro Nacional de Medios de Protección — Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo” (NB No. 0159) oli antanut EY-tyyppihyväksyntätodistuksen, jossa viitataan yhdenmukaistetun standardin EN 352-2:1993 asiaan liittyviin kohtiin.

| (2) | Belgian viranomaiset tekivät tuotteesta ilmoituksen Rapex-järjestelmässä tammikuussa 2013 (ilmoitus nro A12/0039/13). |
| --- | --- |

(2)

Belgian viranomaiset tekivät tuotteesta ilmoituksen Rapex-järjestelmässä tammikuussa 2013 (ilmoitus nro A12/0039/13).

| (3) | Belgian viranomaiset perustelivat toimenpidettä siten, että tuote ei vastaa yhdenmukaistetun standardin EN 352-2:1993 Kuulonsuojaimet — Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 2: Tulppasuojaimet 4.1.1, 4.2.2, 4.3.6, 5 ja 6 kohdan vaatimuksia, joissa viitataan direktiivin 89/686/ETY liitteessä II vahvistettuihin terveyttä ja turvallisuutta koskeviin seuraaviin perusvaatimuksiin:






  — | 1.4 Valmistajan antamat tiedot:käyttöohjeet eivät ole Belgian virallisilla kielillä; |
| --- | --- | --- |

(3)

Belgian viranomaiset perustelivat toimenpidettä siten, että tuote ei vastaa yhdenmukaistetun standardin EN 352-2:1993 Kuulonsuojaimet — Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 2: Tulppasuojaimet 4.1.1, 4.2.2, 4.3.6, 5 ja 6 kohdan vaatimuksia, joissa viitataan direktiivin 89/686/ETY liitteessä II vahvistettuihin terveyttä ja turvallisuutta koskeviin seuraaviin perusvaatimuksiin:

—

1.4 Valmistajan antamat tiedot:käyttöohjeet eivät ole Belgian virallisilla kielillä;

| — | 3.5 Suojaaminen melulta:Belgian viranomaisten puolesta tuotetta testannut laboratorio ei kyennyt vahvistamaan testiä väitetyn suojaustason osalta, koska tuotanto ei ollut riittävän tasalaatuista (tulppien halkaisijoissa oli eroavaisuuksia). Vaihtelu on hyvin merkittävä, ja se vaikuttaa käyttäjän suojaamiseen. |
| --- | --- |

—

3.5 Suojaaminen melulta:Belgian viranomaisten puolesta tuotetta testannut laboratorio ei kyennyt vahvistamaan testiä väitetyn suojaustason osalta, koska tuotanto ei ollut riittävän tasalaatuista (tulppien halkaisijoissa oli eroavaisuuksia). Vaihtelu on hyvin merkittävä, ja se vaikuttaa käyttäjän suojaamiseen.

| (4) | Belgian viranomaiset totesivat, että suojelun tasoa ei voida määrittää, joten tuotteiden katsottiin olevan vaarallisia, koska ne voivat aiheuttaa vahinkoa käytettäessä, mikä ei ole henkilönsuojaimia koskevien vaatimusten mukaista (riskiluokka: kuulovaurio). |
| --- | --- |

(4)

Belgian viranomaiset totesivat, että suojelun tasoa ei voida määrittää, joten tuotteiden katsottiin olevan vaarallisia, koska ne voivat aiheuttaa vahinkoa käytettäessä, mikä ei ole henkilönsuojaimia koskevien vaatimusten mukaista (riskiluokka: kuulovaurio).

| (5) | Komissio otti yhteyttä valmistajaan ja jakelijaan Belgiassa ja pyysi niitä esittämään huomautuksensa Belgian viranomaisten toteuttaman toimenpiteen johdosta. Vastauksessaan valmistaja totesi, että sen jälkeen, kun se oli saanut Belgian viranomaisten raportin, ja Agència Catalana del Consumin (julkinen elin, joka kuuluu Katalonian aluehallituksen alaisuuteen Espanjassa) tarkastaja oli käynyt ja takavarikoinut kyseisen tuotteen jäljellä olleen varaston, tuote oli poistettu kansallisilta ja kansainvälisiltä markkinoilta. Asiakkaille oli sen jälkeen annettu tämän mukaiset ohjeet. Kun tämä toimenpide oli toteutettu, tuotteen loppuvarasto oli hävitetty. |
| --- | --- |

(5)

Komissio otti yhteyttä valmistajaan ja jakelijaan Belgiassa ja pyysi niitä esittämään huomautuksensa Belgian viranomaisten toteuttaman toimenpiteen johdosta. Vastauksessaan valmistaja totesi, että sen jälkeen, kun se oli saanut Belgian viranomaisten raportin, ja Agència Catalana del Consumin (julkinen elin, joka kuuluu Katalonian aluehallituksen alaisuuteen Espanjassa) tarkastaja oli käynyt ja takavarikoinut kyseisen tuotteen jäljellä olleen varaston, tuote oli poistettu kansallisilta ja kansainvälisiltä markkinoilta. Asiakkaille oli sen jälkeen annettu tämän mukaiset ohjeet. Kun tämä toimenpide oli toteutettu, tuotteen loppuvarasto oli hävitetty.

| (6) | Espanjan viranomaiset ilmoittivat vastauksena Belgian viranomaisille, että toimenpiteisiin oli ryhdytty tuotteen poistamiseksi markkinoilta, ja että yhtiö Productos Climax SA ilmoitti, että tuote vedetään pois markkinoilta. |
| --- | --- |

(6)

Espanjan viranomaiset ilmoittivat vastauksena Belgian viranomaisille, että toimenpiteisiin oli ryhdytty tuotteen poistamiseksi markkinoilta, ja että yhtiö Productos Climax SA ilmoitti, että tuote vedetään pois markkinoilta.

| (7) | Saatavilla olevien asiakirjojen, ilmaistujen näkemysten ja asianomaisten osapuolten suorittamien toimenpiteiden perusteella komissio katsoo, että tulppamalliset kuulonsuojaimet tyyppiä Climax 13 (uudelleen käytettävä malli) eivät vastaa yhdenmukaistetun standardin EN 352-2:1993 4.1.1, 4.2.2, 4.3.6, 5 ja 6 kohdan vaatimuksia, joissa viitataan direktiivin 89/686/ETY liitteessä II olevassa 1.4 ja 3.5 kohdassa vahvistettuihin terveyttä ja turvallisuutta koskeviin perusvaatimuksiin, koska ne voivat aiheuttaa vammoja korviin laitettaessa, |
| --- | --- |

(7)

Saatavilla olevien asiakirjojen, ilmaistujen näkemysten ja asianomaisten osapuolten suorittamien toimenpiteiden perusteella komissio katsoo, että tulppamalliset kuulonsuojaimet tyyppiä Climax 13 (uudelleen käytettävä malli) eivät vastaa yhdenmukaistetun standardin EN 352-2:1993 4.1.1, 4.2.2, 4.3.6, 5 ja 6 kohdan vaatimuksia, joissa viitataan direktiivin 89/686/ETY liitteessä II olevassa 1.4 ja 3.5 kohdassa vahvistettuihin terveyttä ja turvallisuutta koskeviin perusvaatimuksiin, koska ne voivat aiheuttaa vammoja korviin laitettaessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Toimenpide, jolla Belgian viranomaiset ovat antaneet määräyksen vetää takaisin loppukäyttäjiltä tulppamalliset kuulonsuojaimet tyyppiä Climax 13 (uudelleen käytettävä malli), joiden valmistaja on Productos Climax SA, on perusteltu.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 12 päivänä elokuuta 2014.

Komission puolesta

Ferdinando NELLI FEROCI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 399, 30.12.1989, s. 18.

1

---

| 14.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 242/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 242/31

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 13 päivänä elokuuta 2014,

afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvistä tietyistä väliaikaisista suojatoimenpiteistä Latviassa

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5915)

(Ainoastaan latviankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/530/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Afrikkalainen sikarutto on kotieläiminä pidettäviin ja luonnonvaraisiin sikapopulaatioihin vaikuttava tarttuva virustauti, joka voi merkittävästi heikentää siankasvatuksen kannattavuutta ja aiheuttaa häiriötä unionin sisäisessä kaupassa ja viennissä kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(1)

Afrikkalainen sikarutto on kotieläiminä pidettäviin ja luonnonvaraisiin sikapopulaatioihin vaikuttava tarttuva virustauti, joka voi merkittävästi heikentää siankasvatuksen kannattavuutta ja aiheuttaa häiriötä unionin sisäisessä kaupassa ja viennissä kolmansiin maihin.

| (2) | Afrikkalaisen sikaruton puhjetessa on olemassa vaara, että taudinaiheuttaja leviää muille sikatiloille ja luonnonvaraisiin sikoihin. Tämän tuloksena se voi levitä yhdestä jäsenvaltiosta toisiin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin elävien sikojen tai niistä saatavien tuotteiden kaupan välityksellä. |
| --- | --- |

(2)

Afrikkalaisen sikaruton puhjetessa on olemassa vaara, että taudinaiheuttaja leviää muille sikatiloille ja luonnonvaraisiin sikoihin. Tämän tuloksena se voi levitä yhdestä jäsenvaltiosta toisiin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin elävien sikojen tai niistä saatavien tuotteiden kaupan välityksellä.

| (3) | Neuvoston direktiivissä 2002/60/EY (3) säädetään unionissa toteutettavista vähimmäistoimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi. Direktiivin 2002/60/EY 15 artiklassa säädetään tartunta-alueen määrittelystä, kun on vahvistettu vähintään yksi afrikkalaisen sikaruton tapaus luonnonvaraisissa sioissa. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston direktiivissä 2002/60/EY (3) säädetään unionissa toteutettavista vähimmäistoimenpiteistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi. Direktiivin 2002/60/EY 15 artiklassa säädetään tartunta-alueen määrittelystä, kun on vahvistettu vähintään yksi afrikkalaisen sikaruton tapaus luonnonvaraisissa sioissa.

| (4) | Latvia on ilmoittanut komissiolle afrikkalaisen sikaruton nykyisestä tilanteesta alueellaan ja määrittänyt direktiivin 2002/60/EY 15 artiklan mukaisesti tartunta-alueen, jolla sovelletaan kyseisen direktiivin 15 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(4)

Latvia on ilmoittanut komissiolle afrikkalaisen sikaruton nykyisestä tilanteesta alueellaan ja määrittänyt direktiivin 2002/60/EY 15 artiklan mukaisesti tartunta-alueen, jolla sovelletaan kyseisen direktiivin 15 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä.

| (5) | Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on tarpeen määrittää yhteistyössä asianomaisen jäsenvaltion kanssa unionin tasolla Latviassa sijaitseva afrikkalaisen sikaruton tartunta-alue. |
| --- | --- |

(5)

Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on tarpeen määrittää yhteistyössä asianomaisen jäsenvaltion kanssa unionin tasolla Latviassa sijaitseva afrikkalaisen sikaruton tartunta-alue.

| (6) | Odotettaessa pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean seuraavaa kokousta olisi Latviassa tartunta-alueeksi määritetty alue esitettävä tämän päätöksen liitteessä ja kyseisen aluejaon kesto olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(6)

Odotettaessa pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean seuraavaa kokousta olisi Latviassa tartunta-alueeksi määritetty alue esitettävä tämän päätöksen liitteessä ja kyseisen aluejaon kesto olisi vahvistettava.

| (7) | Tätä päätöstä tarkastellaan uudelleen pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean seuraavassa kokouksessa, |
| --- | --- |

(7)

Tätä päätöstä tarkastellaan uudelleen pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean seuraavassa kokouksessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Latvian on varmistettava, että direktiivin 2002/60/EY 15 artiklan mukaisesti vahvistettu tartunta-alue käsittää vähintään tämän päätöksen liitteessä tartunta-alueeksi luetellun alueen.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 15 päivään syyskuuta 2014.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Latvian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä elokuuta 2014.

Komission puolesta

Tonio BORG

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Neuvoston direktiivi 2002/60/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2002, erityissäännöksistä afrikkalaisen sikaruton torjumiseksi ja direktiivin 92/119/ETY muuttamisesta Teschenin taudin ja afrikkalaisen sikaruton osalta (EYVL L 192, 20.7.2002, s. 27).

3

---

LIITE

| 1 artiklassa tarkoitettu tartunta-alueeksi vahvistettu alue Latviassa | Päivämäärä, johon asti voimassa |
| --- | --- |
| — | Krustpilsin kunnassa seuraava alue: Varieši |

1 artiklassa tarkoitettu tartunta-alueeksi vahvistettu alue Latviassa

Päivämäärä, johon asti voimassa

—

Krustpilsin kunnassa seuraava alue: Varieši

| — | Pļaviņasin kunnassa seuraava alue: Aiviekste |
| --- | --- |

—

Pļaviņasin kunnassa seuraava alue: Aiviekste

| — | Madonan kunnassa seuraavat alueet: Kalsnava ja Ļaudona |
| --- | --- |

—

Madonan kunnassa seuraavat alueet: Kalsnava ja Ļaudona

15. syyskuuta 2014

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 14.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 242/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 242/33

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 305/13/KOL,

annettu 10 päivänä heinäkuuta 2013,

Sjóvá-vakuutusyhtiön pääomituksesta (Islanti)

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN, JÄLJEMPÄNÄ ’VALVONTAVIRANOMAINEN’, joka

OTTAA HUOMIOON sopimuksen Euroopan talousalueesta, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti siinä olevan I osan 1 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä II osan 7 artiklan 3 kohdan ja 13 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

I   TOSISEIKAT

1.   MENETTELY

| (1) | Valvontaviranomainen kuuli kesällä 2009 islantilaisilta tiedotusvälineiltä, että Islannin valtio oli puuttunut Sjóvá-Almennar tryggingar hf.:n, jäljempänä ’jóvá’, toimintaan. Valvontaviranomainen lisäsi asian valtiontuen alalla ratkaisematta olevista tapauksista vuosittain järjestettävän kokouksen asialistalle. Kokous pidettiin valvontaviranomaisen ja Islannin viranomaisten välillä Reykjavikissa 5 päivänä marraskuuta 2009. Islannin viranomaiset antoivat kokouksessa lyhyesti tietoa tapauksen taustasta ja historiasta. Valvontaviranomainen pyysi samassa kokouksessa Islannin viranomaisia toimittamaan tarkemmat tiedot kirjallisesti toimenpiteen monimutkaisuuden ja siihen liittyvien olosuhteiden vuoksi. |
| --- | --- |

(1)

Valvontaviranomainen kuuli kesällä 2009 islantilaisilta tiedotusvälineiltä, että Islannin valtio oli puuttunut Sjóvá-Almennar tryggingar hf.:n, jäljempänä ’jóvá’, toimintaan. Valvontaviranomainen lisäsi asian valtiontuen alalla ratkaisematta olevista tapauksista vuosittain järjestettävän kokouksen asialistalle. Kokous pidettiin valvontaviranomaisen ja Islannin viranomaisten välillä Reykjavikissa 5 päivänä marraskuuta 2009. Islannin viranomaiset antoivat kokouksessa lyhyesti tietoa tapauksen taustasta ja historiasta. Valvontaviranomainen pyysi samassa kokouksessa Islannin viranomaisia toimittamaan tarkemmat tiedot kirjallisesti toimenpiteen monimutkaisuuden ja siihen liittyvien olosuhteiden vuoksi.

| (2) | Valvontaviranomainen vastaanotti 7 päivänä kesäkuuta 2010 kantelun (tapahtuma N:o 559496), jonka mukaan Islannin puuttuminen Sjóván toimintaan oli valtiontuen myöntämistä. |
| --- | --- |

(2)

Valvontaviranomainen vastaanotti 7 päivänä kesäkuuta 2010 kantelun (tapahtuma N:o 559496), jonka mukaan Islannin puuttuminen Sjóván toimintaan oli valtiontuen myöntämistä.

| (3) | Lähetettyään kirjalliset tietopyynnöt, tehtyään välipäätöksen Sjóván toimintaan puuttumista koskevien tietojen pyytämisestä ja käytyään tähän liittyvän kirjeenvaihdon valvontaviranomainen ilmoitti 22 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Islannin viranomaisille päättäneensä aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn Sjóván pääomituksesta. |
| --- | --- |

(3)

Lähetettyään kirjalliset tietopyynnöt, tehtyään välipäätöksen Sjóván toimintaan puuttumista koskevien tietojen pyytämisestä ja käytyään tähän liittyvän kirjeenvaihdon valvontaviranomainen ilmoitti 22 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Islannin viranomaisille päättäneensä aloittaa pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn Sjóván pääomituksesta.

| (4) | Valvontaviranomaisen päätös N:o 373/10/KOL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, joka tehtiin 22 päivänä syyskuuta 2010, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa (1). Valvontaviranomainen kehotti asianomaisia esittämään huomauksensa asiasta. |
| --- | --- |

(4)

Valvontaviranomaisen päätös N:o 373/10/KOL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, joka tehtiin 22 päivänä syyskuuta 2010, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa (1). Valvontaviranomainen kehotti asianomaisia esittämään huomauksensa asiasta.

| (5) | Islannin viranomaiset, Sjóvá ja Íslandsbanki esittivät huomautuksia 14 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma N:o 583507). Valvontaviranomainen sai huomautuksia myös kahdelta Sjóván kilpailijalta. Valvontaviranomainen välitti nämä huomautukset 31 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma N:o 584930) Islannin viranomaisille, joille annettiin mahdollisuus vastata. Vastaus saatiin 25 päivänä helmikuuta 2011 päivätyssä kirjeessä (tapahtuma N:o 588606). |
| --- | --- |

(5)

Islannin viranomaiset, Sjóvá ja Íslandsbanki esittivät huomautuksia 14 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma N:o 583507). Valvontaviranomainen sai huomautuksia myös kahdelta Sjóván kilpailijalta. Valvontaviranomainen välitti nämä huomautukset 31 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma N:o 584930) Islannin viranomaisille, joille annettiin mahdollisuus vastata. Vastaus saatiin 25 päivänä helmikuuta 2011 päivätyssä kirjeessä (tapahtuma N:o 588606).

| (6) | Islannin viranomaiset toimittivat 3 päivänä lokakuuta 2011 Sjóván ensimmäisen rakenneuudistussuunnitelman (tapahtuma N:o 610472), jota päivitettiin 13 päivänä huhtikuuta 2012 (tapahtuma N:o 631003) ja 28 päivänä toukokuuta 2013 (tapahtuma N:o 673746), sekä lisätietoja 6 päivänä maaliskuuta 2013 (tapahtuma N:o 665021). Lisäsitoumuksia koskevat ehdotukset vastaanotettiin 25 päivänä kesäkuuta 2012 (tapahtuma N:o 641330), 4 päivänä lokakuuta 2012 (tapahtuma N:o 648708), 3 päivänä toukokuuta 2013 (tapahtuma N:o 671655), 28 päivänä toukokuuta 2013 (tapahtuma N:o 673746) ja 2 päivänä heinäkuuta 2013 (tapahtuma N:o 677440). |
| --- | --- |

(6)

Islannin viranomaiset toimittivat 3 päivänä lokakuuta 2011 Sjóván ensimmäisen rakenneuudistussuunnitelman (tapahtuma N:o 610472), jota päivitettiin 13 päivänä huhtikuuta 2012 (tapahtuma N:o 631003) ja 28 päivänä toukokuuta 2013 (tapahtuma N:o 673746), sekä lisätietoja 6 päivänä maaliskuuta 2013 (tapahtuma N:o 665021). Lisäsitoumuksia koskevat ehdotukset vastaanotettiin 25 päivänä kesäkuuta 2012 (tapahtuma N:o 641330), 4 päivänä lokakuuta 2012 (tapahtuma N:o 648708), 3 päivänä toukokuuta 2013 (tapahtuma N:o 671655), 28 päivänä toukokuuta 2013 (tapahtuma N:o 673746) ja 2 päivänä heinäkuuta 2013 (tapahtuma N:o 677440).

2.   TAPAUKSEN KUVAUS

2.1   Taustaa

| (7) | Vuonna 2005 finanssiryhmä Moderna/Milestone Finance, jäljempänä ’Milestone’ (2), osti 66,6 prosenttia Sjóván osakkeista Glitniriltä ja hankki täyden omistusoikeuden vuodesta 2006 lähtien. Sen jälkeen Milestone päätti etenkin muuttaa Sjóván sijoitusten painopistettä velkarahoitteisiin ulkomaisiin kiinteistöhankkeisiin ja salli omaisuuserien vaihdon ja vakuudettomat luotot osakkaille, mikä heikensi Sjóván taloudellista tilannetta. Islannin rahoitusvalvontaviranomaisen (FME) kertomuksen (3) mukaan nämä sijoitukset johtivat pahoihin talousvaikeuksiin eivätkä olleet vakuutustoiminnasta annetun lain N:o 60/1994 34 §:n 2 momentin säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

(7)

Vuonna 2005 finanssiryhmä Moderna/Milestone Finance, jäljempänä ’Milestone’ (2), osti 66,6 prosenttia Sjóván osakkeista Glitniriltä ja hankki täyden omistusoikeuden vuodesta 2006 lähtien. Sen jälkeen Milestone päätti etenkin muuttaa Sjóván sijoitusten painopistettä velkarahoitteisiin ulkomaisiin kiinteistöhankkeisiin ja salli omaisuuserien vaihdon ja vakuudettomat luotot osakkaille, mikä heikensi Sjóván taloudellista tilannetta. Islannin rahoitusvalvontaviranomaisen (FME) kertomuksen (3) mukaan nämä sijoitukset johtivat pahoihin talousvaikeuksiin eivätkä olleet vakuutustoiminnasta annetun lain N:o 60/1994 34 §:n 2 momentin säännösten mukaisia.

| (8) | Sjóvá oli FME:n erityisessä valvonnassa syyskuusta 2008 syyskuuhun 2009 vakuutustoiminnasta annetun lain N:o 60/1994 90 §:n nojalla. Sen jälkeen Sjóván velkojat alkoivat johtaa yhtiötä, minkä huipuksi suurin velkoja Glitnir otti sen määräysvaltaansa maaliskuussa 2009. Glitnir otti määräysvallan myös Askar Capitalissa, joka oli aiemmin Milestonen määräysvallassa ollut islantilainen investointipankki, sekä sen tytäryhtiössä Avant hf.:ssä, jäljempänä ’Avant’, joka toimi autorahoitusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(8)

Sjóvá oli FME:n erityisessä valvonnassa syyskuusta 2008 syyskuuhun 2009 vakuutustoiminnasta annetun lain N:o 60/1994 90 §:n nojalla. Sen jälkeen Sjóván velkojat alkoivat johtaa yhtiötä, minkä huipuksi suurin velkoja Glitnir otti sen määräysvaltaansa maaliskuussa 2009. Glitnir otti määräysvallan myös Askar Capitalissa, joka oli aiemmin Milestonen määräysvallassa ollut islantilainen investointipankki, sekä sen tytäryhtiössä Avant hf.:ssä, jäljempänä ’Avant’, joka toimi autorahoitusmarkkinoilla.

| (9) | Huhtikuussa 2009 Glitnir ja Íslandsbanki, joka oli samoin Sjóván merkittävä velkoja, ottivat yhteyttä Islannin valtioon ja pyysivät siltä apua Sjóván uudelleenrahoitukseen ja rakenneuudistukseen käytettyään kaikki markkinoilla tarjolla olevat vaihtoehtoiset ratkaisut yhtiön pelastamiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Huhtikuussa 2009 Glitnir ja Íslandsbanki, joka oli samoin Sjóván merkittävä velkoja, ottivat yhteyttä Islannin valtioon ja pyysivät siltä apua Sjóván uudelleenrahoitukseen ja rakenneuudistukseen käytettyään kaikki markkinoilla tarjolla olevat vaihtoehtoiset ratkaisut yhtiön pelastamiseksi.

| (10) | Sjóvá allekirjoitti Glitnirin, Íslandsbankin ja SAT Eignarhaldsfélag hf.:n (Glitnirin kokonaan omistama holdingyhtiö, jäljempänä ’SAT Holding’) kanssa SA tryggingar hf.:n puolesta 20 päivänä kesäkuuta 2009 varainsiirtosopimuksen, jonka mukaan Sjóván kaikki vakuutustoimintaan liittyvät varat ja velat, vakuutussalkku mukaan lukien, siirrettiin SA tryggingar hf.:lle vakuutustoiminnasta annetun lain N:o 60/1994 86 §:n mukaisesti. Sjóván jäljellä olevat varat sijoitettiin SJ Eignarhaldsfélag -holdingyhtiöön (SJE). Tämän jälkeen SJE purettiin tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä. |
| --- | --- |

(10)

Sjóvá allekirjoitti Glitnirin, Íslandsbankin ja SAT Eignarhaldsfélag hf.:n (Glitnirin kokonaan omistama holdingyhtiö, jäljempänä ’SAT Holding’) kanssa SA tryggingar hf.:n puolesta 20 päivänä kesäkuuta 2009 varainsiirtosopimuksen, jonka mukaan Sjóván kaikki vakuutustoimintaan liittyvät varat ja velat, vakuutussalkku mukaan lukien, siirrettiin SA tryggingar hf.:lle vakuutustoiminnasta annetun lain N:o 60/1994 86 §:n mukaisesti. Sjóván jäljellä olevat varat sijoitettiin SJ Eignarhaldsfélag -holdingyhtiöön (SJE). Tämän jälkeen SJE purettiin tavanomaisessa maksukyvyttömyysmenettelyssä.

| (11) | Liiketoimen jälkeen uuden yhtiön, SA tryggingar hf.:n, nimeksi annettiin Sjóvá. Sen 20 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyn yhtiöjärjestyksen mukaan uuden yhtiön osakkaat (Glitnir, Íslandsbanki ja SAT Holding) antaisivat vakuutustoiminnan jatkamiseen tarvittavan uuden pääoman, noin 16 miljardia Islannin kruunua, seuraavasti (4):








  Yhtiö | Määrä | Maksun muoto | Osuus yhtiöstä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Glitnir | 2,8 miljardia Islannin kruunua | Avantin liikkeeseen laskema joukkovelkakirja, jonka korkona oli REIBOR lisättynä 3,75 % ja johon liittyivät seuraavat vakuudet:






  — | Neljänneksi korkein etuoikeusasema Avantin salkussa (muutettiin kolmanneksi korkeimmaksi etuoikeusasemaksi samaan aikaan Askar Capitalin liikkeeseen laskeman joukkovelkakirjan kanssa, ks. jäljempänä) |

(11)

Liiketoimen jälkeen uuden yhtiön, SA tryggingar hf.:n, nimeksi annettiin Sjóvá. Sen 20 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyn yhtiöjärjestyksen mukaan uuden yhtiön osakkaat (Glitnir, Íslandsbanki ja SAT Holding) antaisivat vakuutustoiminnan jatkamiseen tarvittavan uuden pääoman, noin 16 miljardia Islannin kruunua, seuraavasti (4):

Yhtiö

Määrä

Maksun muoto

Osuus yhtiöstä

Glitnir

2,8 miljardia Islannin kruunua

Avantin liikkeeseen laskema joukkovelkakirja, jonka korkona oli REIBOR lisättynä 3,75 % ja johon liittyivät seuraavat vakuudet:

—

Neljänneksi korkein etuoikeusasema Avantin salkussa (muutettiin kolmanneksi korkeimmaksi etuoikeusasemaksi samaan aikaan Askar Capitalin liikkeeseen laskeman joukkovelkakirjan kanssa, ks. jäljempänä)

| — | Korkein etuoikeus Glitnirin saatavaan Milestonelta, vastasi 54,9:ää % kaikista Milestonelta perittävistä saatavista. |
| --- | --- |

—

Korkein etuoikeus Glitnirin saatavaan Milestonelta, vastasi 54,9:ää % kaikista Milestonelta perittävistä saatavista.

17,67 %

Íslandsbanki

1,5 miljardia Islannin kruunua

Useat joukkovelkakirjat, joiden liikkeeseen laskijoina 10 eri yritystä ja kuntaa

9,30 %

SAT Holding

11,6 miljardia Islannin kruunua

Askar Capitalin liikkeeseen laskema joukkovelkakirja ja Landsvirkjunin (kansallinen energiayhtiö) liikkeeseen laskema joukkovelkakirja, joka oli saatu Islannin valtiolta (ks. jäljempänä)

73,03 %

| (12) | Sjóván osakkaat tekivät samana päivänä sopimuksen myös yhtiössä omistamiensa osakkeidensa myynnistä 18 kuukauden kuluessa. Myynnistä saatava tulot käytettäisiin osakepääomaksi annettujen varojen maksamiseen osakkaille takaisin. Sjóván avoin myynti aloitettiinkin vuoden 2010 alussa, ja suunnitelmissa oli myynti- ja ostosopimuksen allekirjoittaminen maaliskuun 2010 loppuun mennessä. Myyntiyritykset päättyivät kuitenkin marraskuussa 2010, kun suurimman tarjouksen tekijä perui tarjouksensa. |
| --- | --- |

(12)

Sjóván osakkaat tekivät samana päivänä sopimuksen myös yhtiössä omistamiensa osakkeidensa myynnistä 18 kuukauden kuluessa. Myynnistä saatava tulot käytettäisiin osakepääomaksi annettujen varojen maksamiseen osakkaille takaisin. Sjóván avoin myynti aloitettiinkin vuoden 2010 alussa, ja suunnitelmissa oli myynti- ja ostosopimuksen allekirjoittaminen maaliskuun 2010 loppuun mennessä. Myyntiyritykset päättyivät kuitenkin marraskuussa 2010, kun suurimman tarjouksen tekijä perui tarjouksensa.

| (13) | Valvontaviranomainen on kuvasi Sjóván kaatumiseen ja uudelleen rakentamiseen liittyviä tapahtumia, tosiseikkoja sekä taloudellista ja poliittista kehitystä tarkemmin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(13)

Valvontaviranomainen on kuvasi Sjóván kaatumiseen ja uudelleen rakentamiseen liittyviä tapahtumia, tosiseikkoja sekä taloudellista ja poliittista kehitystä tarkemmin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

3.   KUVAUS VALTION TOTEUTTAMISTA TOIMENPITEISTÄ

3.1   Tuensaaja

| (14) | Sjóvá perustettiin vuonna 1918, ja se on ollut siitä lähtien keskeinen toimija Islannin vakuutusmarkkinoilla. Sen asiakkaina on sekä yksittäisiä henkilöitä että kaiken kokoisia organisaatioita, ja se tarjoaa laajan valikoiman tuotteita eri puolille maata levittäytyneen palveluverkostonsa kautta. Sjóvá on yksi kolmesta johtavasta vakuutusyhtiöstä Islannissa, ja se tarjoaa asiakkailleen täyden valikoiman sekä vahinko- että henkivakuutustuotteita. |
| --- | --- |

(14)

Sjóvá perustettiin vuonna 1918, ja se on ollut siitä lähtien keskeinen toimija Islannin vakuutusmarkkinoilla. Sen asiakkaina on sekä yksittäisiä henkilöitä että kaiken kokoisia organisaatioita, ja se tarjoaa laajan valikoiman tuotteita eri puolille maata levittäytyneen palveluverkostonsa kautta. Sjóvá on yksi kolmesta johtavasta vakuutusyhtiöstä Islannissa, ja se tarjoaa asiakkailleen täyden valikoiman sekä vahinko- että henkivakuutustuotteita.

| (15) | Sjóvá on määritellyt kuusi tuoteluokkaa: omaisuusvakuutukset; ajoneuvovakuutukset; tapaturma- ja sairausvakuutukset; merenkulku-, ilmailu- ja rahtivakuutukset; vastuuvakuutukset ja henkivakuutukset. Yhtiö keskittyy kuitenkin tarjoamaan kattavia vakuutuspalveluja tuotekohtaisten palvelujen sijaan. |
| --- | --- |

(15)

Sjóvá on määritellyt kuusi tuoteluokkaa: omaisuusvakuutukset; ajoneuvovakuutukset; tapaturma- ja sairausvakuutukset; merenkulku-, ilmailu- ja rahtivakuutukset; vastuuvakuutukset ja henkivakuutukset. Yhtiö keskittyy kuitenkin tarjoamaan kattavia vakuutuspalveluja tuotekohtaisten palvelujen sijaan.

| (16) | Sjóvá omistaa yhden tytäryhtiön, Sjóvá Lifen. Vakuutustoiminnasta annetun lain N:o 56/2010 12 §:n mukaisesti henkivakuutustoimintaa ei voida harjoittaa samassa yhtiössä, joka tarjoaa ensivakuutuksena myönnettäviä vahinkovakuutuksia. Vaikka Sjóvá Life on Sjóvásta erillinen oikeushenkilö, jolla on oma kirjanpitonsa ja taseensa, Sjóvá Life ostaa Sjóván kanssa tehdyn sopimuksen kautta kaiken päivittäisen toiminnan sekä tietoliikennejärjestelmät ja tuen. Sjóvá Lifen tuotteet on liitetty Sjóván tuotevalikoimaan. |
| --- | --- |

(16)

Sjóvá omistaa yhden tytäryhtiön, Sjóvá Lifen. Vakuutustoiminnasta annetun lain N:o 56/2010 12 §:n mukaisesti henkivakuutustoimintaa ei voida harjoittaa samassa yhtiössä, joka tarjoaa ensivakuutuksena myönnettäviä vahinkovakuutuksia. Vaikka Sjóvá Life on Sjóvásta erillinen oikeushenkilö, jolla on oma kirjanpitonsa ja taseensa, Sjóvá Life ostaa Sjóván kanssa tehdyn sopimuksen kautta kaiken päivittäisen toiminnan sekä tietoliikennejärjestelmät ja tuen. Sjóvá Lifen tuotteet on liitetty Sjóván tuotevalikoimaan.

| (17) | Kuten edellä todettiin, Sjóvá toimii Islannissa sekä vahinkovakuutusten että henkivakuutusten markkinoilla. Vahinkovakuutusten segmentillä Sjóván markkinaosuus on noin 28 prosenttia, ja sen pääkilpailijoiden markkinaosuudet ovat arviolta seuraavat: Vátryggingafélag Íslands hf. (VIS), 35 prosenttia; Tryggingamiðstöðin hf. (TM), 26 prosenttia, ja Vörður tryggingar hf., 11 prosenttia. Henkivakuutusten segmentillä arvioidut markkinaosuudet ovat seuraavat: Sjóvá Life, 35 prosenttia; Okkar (Arion Bank), 27 prosenttia; LÍS (VIS:n osa), 24 prosenttia; LM (TM:n osa), 10 prosenttia, ja Vörður Lif 4 prosenttia. (5) |
| --- | --- |

(17)

Kuten edellä todettiin, Sjóvá toimii Islannissa sekä vahinkovakuutusten että henkivakuutusten markkinoilla. Vahinkovakuutusten segmentillä Sjóván markkinaosuus on noin 28 prosenttia, ja sen pääkilpailijoiden markkinaosuudet ovat arviolta seuraavat: Vátryggingafélag Íslands hf. (VIS), 35 prosenttia; Tryggingamiðstöðin hf. (TM), 26 prosenttia, ja Vörður tryggingar hf., 11 prosenttia. Henkivakuutusten segmentillä arvioidut markkinaosuudet ovat seuraavat: Sjóvá Life, 35 prosenttia; Okkar (Arion Bank), 27 prosenttia; LÍS (VIS:n osa), 24 prosenttia; LM (TM:n osa), 10 prosenttia, ja Vörður Lif 4 prosenttia. (5)

3.2   Sjóván pääomitus

| (18) | Islannin valtio toteutti kaksi toimenpidettä Sjóván pääomittamiseksi: se osallistui suoraan Sjóván ensimmäiseen pääomitukseen vuonna 2009 siirtämällä kaksi joukkovelkakirjaa SAT Holdingille (ks. jäljempänä olevat 19–22 kohta) ja antoi lisäksi 683–739 miljoonaa Islannin kruunua Sjóván tilanteen vakauttamiseksi vuonna 2010 (ks. jäljempänä olevat 24 kohta ja 29–31 kohta). |
| --- | --- |

(18)

Islannin valtio toteutti kaksi toimenpidettä Sjóván pääomittamiseksi: se osallistui suoraan Sjóván ensimmäiseen pääomitukseen vuonna 2009 siirtämällä kaksi joukkovelkakirjaa SAT Holdingille (ks. jäljempänä olevat 19–22 kohta) ja antoi lisäksi 683–739 miljoonaa Islannin kruunua Sjóván tilanteen vakauttamiseksi vuonna 2010 (ks. jäljempänä olevat 24 kohta ja 29–31 kohta).

| (19) | Sjóván ensimmäiseen pääomitukseen myönnetty valtiontuki toteutettiin 8 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä sopimuksella (”Samningur um kröfukaup”), joka koski Islannin valtion omistamien joukkovelkakirjojen siirtoa SAT Holdingille (6). |
| --- | --- |

(19)

Sjóván ensimmäiseen pääomitukseen myönnetty valtiontuki toteutettiin 8 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä sopimuksella (”Samningur um kröfukaup”), joka koski Islannin valtion omistamien joukkovelkakirjojen siirtoa SAT Holdingille (6).

| (20) | Tuossa vaiheessa Sjóván oma pääoma oli 13,5 miljardia Islannin kruunua negatiivinen. Lain mukaan omaa pääomaa oli oltava vähintään 2 miljardia Islannin kruunua. Omaa pääomaa koskevan vähimmäisvaatimuksen täyttämiseksi tarvittiin siis vähintään 15,5 miljardin Islannin kruunun pääomanlisäys. |
| --- | --- |

(20)

Tuossa vaiheessa Sjóván oma pääoma oli 13,5 miljardia Islannin kruunua negatiivinen. Lain mukaan omaa pääomaa oli oltava vähintään 2 miljardia Islannin kruunua. Omaa pääomaa koskevan vähimmäisvaatimuksen täyttämiseksi tarvittiin siis vähintään 15,5 miljardin Islannin kruunun pääomanlisäys.

| (21) | Valtion ja SAT Holdingin välinen sopimus kattoi seuraavat kaksi valtion hallussa ollutta joukkovelkakirjaa, joiden arvon ulkopuolinen asiantuntija määritti 16 päivänä kesäkuuta 2009:







  Omaisuuserä | Arvioitu arvo | Kuvaus ja vakuudet |
| --- | --- | --- | --- |
| Saatava Askar Capitalilta | 6 071 443 539 Islannin kruunua | Indeksilaina, jossa 3 prosentin korko. Laina tuli valtion haltuun, kun se otti keskuspankin vakuuden haltuunsa vuonna 2008. Lainalla on seuraavat vakuudet:






  — | Kolmanneksi korkeimman etuoikeuden vakuutena Avantin salkku (rinnan Avantin Glitnirille antaman joukkovelkakirjan kanssa; salkun kirjanpitoarvo oli 26 miljardia Islannin kruunua ja siihen liittyi Landsbanki Íslandsin 16 miljardin Islannin kruunun korkeimman etuoikeuden panttioikeus), ja |

(21)

Valtion ja SAT Holdingin välinen sopimus kattoi seuraavat kaksi valtion hallussa ollutta joukkovelkakirjaa, joiden arvon ulkopuolinen asiantuntija määritti 16 päivänä kesäkuuta 2009:

Omaisuuserä

Arvioitu arvo

Kuvaus ja vakuudet

Saatava Askar Capitalilta

6 071 443 539 Islannin kruunua

Indeksilaina, jossa 3 prosentin korko. Laina tuli valtion haltuun, kun se otti keskuspankin vakuuden haltuunsa vuonna 2008. Lainalla on seuraavat vakuudet:

—

Kolmanneksi korkeimman etuoikeuden vakuutena Avantin salkku (rinnan Avantin Glitnirille antaman joukkovelkakirjan kanssa; salkun kirjanpitoarvo oli 26 miljardia Islannin kruunua ja siihen liittyi Landsbanki Íslandsin 16 miljardin Islannin kruunun korkeimman etuoikeuden panttioikeus), ja

| — | Korkeimman etuoikeuden vakuutena Landsvirkjunin (valtion energiayhtiö) liikkeeseen laskemat indeksisidonnaiset lainat, joiden nimellisarvo oli 4,7 miljardia Islannin kruunua. |
| --- | --- |

—

Korkeimman etuoikeuden vakuutena Landsvirkjunin (valtion energiayhtiö) liikkeeseen laskemat indeksisidonnaiset lainat, joiden nimellisarvo oli 4,7 miljardia Islannin kruunua.

Landsvirkjunin (valtion energiayhtiön) liikkeeseen laskema joukkovelkakirja

5 558 479 575 Islannin kruunua

Laskettu liikkeeseen vuonna 2005, erääntyy vuonna 2020, valtion takaus, indeksiin sidottu ja 3 prosentin korko. Joukkovelkakirja tuli valtion haltuun keskuspankin Landsbanki Íslandsille antaman lainan vakuutena.

| (22) | Ostohinta oli 11,6 miljardia Islannin kruunua, ja SAT Holdingin oli määrä maksaa joukkovelkakirjat 18 kuukauden kuluessa eli ennen vuoden 2010 päättymistä ilman, että kyseiseltä ajalta perittäisiin korkoa. Joukkovelkakirjojen ostohinnan maksamisen vakuudeksi valtiolle annettiin korkeimman etuoikeuden vakuutena SAT Holdingin omistamat Sjóván osakkeet. |
| --- | --- |

(22)

Ostohinta oli 11,6 miljardia Islannin kruunua, ja SAT Holdingin oli määrä maksaa joukkovelkakirjat 18 kuukauden kuluessa eli ennen vuoden 2010 päättymistä ilman, että kyseiseltä ajalta perittäisiin korkoa. Joukkovelkakirjojen ostohinnan maksamisen vakuudeksi valtiolle annettiin korkeimman etuoikeuden vakuutena SAT Holdingin omistamat Sjóván osakkeet.

| (23) | Sopimuksen mukaan maksu voitiin suorittaa luovuttamalla SAT Holdingin alkuperäinen 73,03 prosentin osuus Sjóván osakkeista valtiolle, minkä katsottaisiin vastaavan täysimääräistä maksua. SAT Holding voisi käyttää tätä mahdollisuutta ilman valtion etukäteissuostumusta. |
| --- | --- |

(23)

Sopimuksen mukaan maksu voitiin suorittaa luovuttamalla SAT Holdingin alkuperäinen 73,03 prosentin osuus Sjóván osakkeista valtiolle, minkä katsottaisiin vastaavan täysimääräistä maksua. SAT Holding voisi käyttää tätä mahdollisuutta ilman valtion etukäteissuostumusta.

| (24) | Lisäksi ennen SA tryggingar hf.:n (josta tuli myöhemmin Sjóvá) perustamista 20 päivänä kesäkuuta 2009 Islannin valtio suostui korottamaan Avantin liikkeeseen laskemaan joukkovelkakirjaan liittyvän Glitnirin vakuuden etuoikeusaseman neljännestä kolmanneksi korkeimpaan etuoikeuteen, mikä vastasi valtion hallussa olevan, Avantin salkkuun liittyvän vakuuden etuoikeusasemaa. Tätä pidettiin välttämättömänä, jotta FME voisi hyväksyä Glitnirin antaman osuuden Sjóván omaan pääomaan. Vastineena Glitnir luovutti Islannin valtiolle 12,5 prosentin osuuden saatavistaan SJE:ltä, jonka hallussa Sjóván aiempi sijoitussalkku oli. |
| --- | --- |

(24)

Lisäksi ennen SA tryggingar hf.:n (josta tuli myöhemmin Sjóvá) perustamista 20 päivänä kesäkuuta 2009 Islannin valtio suostui korottamaan Avantin liikkeeseen laskemaan joukkovelkakirjaan liittyvän Glitnirin vakuuden etuoikeusaseman neljännestä kolmanneksi korkeimpaan etuoikeuteen, mikä vastasi valtion hallussa olevan, Avantin salkkuun liittyvän vakuuden etuoikeusasemaa. Tätä pidettiin välttämättömänä, jotta FME voisi hyväksyä Glitnirin antaman osuuden Sjóván omaan pääomaan. Vastineena Glitnir luovutti Islannin valtiolle 12,5 prosentin osuuden saatavistaan SJE:ltä, jonka hallussa Sjóván aiempi sijoitussalkku oli.

3.2.1   Glitnir myy Sjóván osakkeensa tytäryhtiölleen SAT Holdingille

| (25) | FME katsoi, ettei Glitnir, jolle oli myönnetty moratorio ja joka oli selvitystilassa, voinut omistaa määräosuutta Sjóvásta. Näin ollen Glitnir myi 16 päivänä syyskuuta 2009 osuutensa, 17,67 prosenttia, Sjóván osakkeista SAT Holdingille. Tämän liiketoimen jälkeen Sjóván osakkaat olivat seuraavat:






  Yhtiö | Omistusosuus (%) |
| --- | --- | --- |
| Íslandsbanki | 9,30 |
| SAT Holding | 90,70 |

(25)

FME katsoi, ettei Glitnir, jolle oli myönnetty moratorio ja joka oli selvitystilassa, voinut omistaa määräosuutta Sjóvásta. Näin ollen Glitnir myi 16 päivänä syyskuuta 2009 osuutensa, 17,67 prosenttia, Sjóván osakkeista SAT Holdingille. Tämän liiketoimen jälkeen Sjóván osakkaat olivat seuraavat:

Yhtiö

Omistusosuus (%)

Íslandsbanki

9,30

SAT Holding

90,70

| (26) | FME myönsi lopulta 22 päivänä syyskuuta 2009 Sjóválle vakuutustoimintaluvan ja poisti Sjóván erikoisvalvonnasta, jossa se oli ollut lokakuusta 2008 lähtien. Salkun siirto tapahtui 1 päivänä lokakuuta 2009 (7). |
| --- | --- |

(26)

FME myönsi lopulta 22 päivänä syyskuuta 2009 Sjóválle vakuutustoimintaluvan ja poisti Sjóván erikoisvalvonnasta, jossa se oli ollut lokakuusta 2008 lähtien. Salkun siirto tapahtui 1 päivänä lokakuuta 2009 (7).

3.2.2   Valtiosta tulee Sjóván suurin osakas SAT Holdingin käyttämän mahdollisuuden kautta

| (27) | Vuoden 2009 lopussa valtiovarainministeriön ja Islannin keskuspankin hallussa olevien saatavien hallinnointi yhdistettiin ja siirrettiin uudelle elimelle, keskuspankin varainhoitoelimelle (ESI). Siitä lähtien ESI, joka on täysin Islannin valtion määräysvallassa, on hallinnoinut SAT Holdingilta vaadittuja saatavia. |
| --- | --- |

(27)

Vuoden 2009 lopussa valtiovarainministeriön ja Islannin keskuspankin hallussa olevien saatavien hallinnointi yhdistettiin ja siirrettiin uudelle elimelle, keskuspankin varainhoitoelimelle (ESI). Siitä lähtien ESI, joka on täysin Islannin valtion määräysvallassa, on hallinnoinut SAT Holdingilta vaadittuja saatavia.

| (28) | SAT Holding käytti 3 päivänä toukokuuta 2010 mahdollisuutta siirtää 73,03 prosenttia Sjóván osakkeista valtiolle velan takaisinmaksun sijasta. Sen jälkeen Sjóván osakkaat olivat seuraavat:






  Yhtiö | Omistusosuus (%) |
| --- | --- | --- |
| Íslandsbanki | 9,30 |
| SAT Holding | 17,67 |
| ESI (valtio) | 73,03 |

(28)

SAT Holding käytti 3 päivänä toukokuuta 2010 mahdollisuutta siirtää 73,03 prosenttia Sjóván osakkeista valtiolle velan takaisinmaksun sijasta. Sen jälkeen Sjóván osakkaat olivat seuraavat:

Yhtiö

Omistusosuus (%)

Íslandsbanki

9,30

SAT Holding

17,67

ESI (valtio)

73,03

| (29) | Islannin korkein oikeus totesi 16 päivänä kesäkuuta 2010, että Islannin kruunuina myönnetyt lainat, jotka oli kytketty ulkomaisista valuutoista muodostuvaan valuuttakoriin, olivat lain vastaisia. Tämä vaikutti Sjóván pääomituksessa käytettyjen Avantin ja Askar Capitalin liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen arvoon. Sjóván pääoman säilyttämiseksi 28 päivänä heinäkuuta 2010 allekirjoitettiin varainsiirtosopimus, jossa osapuolina olivat yhtäältä Sjóvá ja toisaalta SAT Holding, ESI ja Íslandsbanki. Sopimuksen seurauksena (i) SAT Holding osti Avantin joukkovelkakirjan 2,1 miljardilla Islannin kruunulla (Sjóvá kattoi erotuksen alkuperäiseen arvoon, joka oli 2,8 miljardia Islannin kruunua) ja (ii) ESI siirsi Sjóválle Landsvirkjunin joukkovelkakirjan, jota oli käytetty Askar Capitalin liikkeeseen laskeman joukkovelkakirjan vakuutena. |
| --- | --- |

(29)

Islannin korkein oikeus totesi 16 päivänä kesäkuuta 2010, että Islannin kruunuina myönnetyt lainat, jotka oli kytketty ulkomaisista valuutoista muodostuvaan valuuttakoriin, olivat lain vastaisia. Tämä vaikutti Sjóván pääomituksessa käytettyjen Avantin ja Askar Capitalin liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen arvoon. Sjóván pääoman säilyttämiseksi 28 päivänä heinäkuuta 2010 allekirjoitettiin varainsiirtosopimus, jossa osapuolina olivat yhtäältä Sjóvá ja toisaalta SAT Holding, ESI ja Íslandsbanki. Sopimuksen seurauksena (i) SAT Holding osti Avantin joukkovelkakirjan 2,1 miljardilla Islannin kruunulla (Sjóvá kattoi erotuksen alkuperäiseen arvoon, joka oli 2,8 miljardia Islannin kruunua) ja (ii) ESI siirsi Sjóválle Landsvirkjunin joukkovelkakirjan, jota oli käytetty Askar Capitalin liikkeeseen laskeman joukkovelkakirjan vakuutena.

| (30) | ESI osti tämän jälkeen Avantin joukkovelkakirjan SAT Holdingilta 880 miljoonalla Islannin kruunulla. Joukkovelkakirjan nimellisarvona oli 2,813 miljardia Islannin kruunua, mutta sen arvo oli epävarma, sillä Avantin joukkovelkakirjojen haltijat odottivat saavansa takaisin vain 5–7 prosenttia joukkovelkakirjan arvosta Avantin selvitysmenettelyn päätyttyä. Tämä vastaisi ESI:n ostaman joukkovelkakirjan arvoa, joka oli 141–197 miljoonaa Islannin kruunua. ESI maksoi siis vielä lisäksi 683–739 miljoonaa Islannin kruunua Sjóván tilanteen vakauttamiseksi. |
| --- | --- |

(30)

ESI osti tämän jälkeen Avantin joukkovelkakirjan SAT Holdingilta 880 miljoonalla Islannin kruunulla. Joukkovelkakirjan nimellisarvona oli 2,813 miljardia Islannin kruunua, mutta sen arvo oli epävarma, sillä Avantin joukkovelkakirjojen haltijat odottivat saavansa takaisin vain 5–7 prosenttia joukkovelkakirjan arvosta Avantin selvitysmenettelyn päätyttyä. Tämä vastaisi ESI:n ostaman joukkovelkakirjan arvoa, joka oli 141–197 miljoonaa Islannin kruunua. ESI maksoi siis vielä lisäksi 683–739 miljoonaa Islannin kruunua Sjóván tilanteen vakauttamiseksi.

| (31) | Avantin velkojat hyväksyivät joulukuussa 2010 yhtiön kanssa sovitun velkasopimuksen. Tuolloin Avantin salkku arvioitiin noin 13 miljardin Islannin kruunun arvoiseksi. Korkeimman etuoikeuden saatava salkusta oli arvoltaan noin 15 miljardia Islannin kruunua. Salkkuun liittyvä kolmanneksi korkeimman etuoikeuden vakuus, joka oli yhteisesti Glitnirin ja ESI:n hallussa, oli näin ollen arvoton. |
| --- | --- |

(31)

Avantin velkojat hyväksyivät joulukuussa 2010 yhtiön kanssa sovitun velkasopimuksen. Tuolloin Avantin salkku arvioitiin noin 13 miljardin Islannin kruunun arvoiseksi. Korkeimman etuoikeuden saatava salkusta oli arvoltaan noin 15 miljardia Islannin kruunua. Salkkuun liittyvä kolmanneksi korkeimman etuoikeuden vakuus, joka oli yhteisesti Glitnirin ja ESI:n hallussa, oli näin ollen arvoton.

3.2.3   Myynti SF1:lle

| (32) | Stefnir hf.:n hallinnoima rahasto SF1 slhf (SF1) suostui 18 päivänä tammikuuta 2011 ostamaan 52,4 prosentin osuuden Sjóvásta ESI:ltä 4,9 miljardilla Islannin kruunulla. Lakisääteisen hyväksynnän jälkeen liiketoimi toteutettiin 1 päivänä heinäkuuta 2011. |
| --- | --- |

(32)

Stefnir hf.:n hallinnoima rahasto SF1 slhf (SF1) suostui 18 päivänä tammikuuta 2011 ostamaan 52,4 prosentin osuuden Sjóvásta ESI:ltä 4,9 miljardilla Islannin kruunulla. Lakisääteisen hyväksynnän jälkeen liiketoimi toteutettiin 1 päivänä heinäkuuta 2011.

| (33) | Lisäksi SF1:lle annettiin mahdollisuus ostaa jäljellä oleva 20,63 prosentin osuus ESI:ltä 2,4 miljardilla Islannin kruunulla. Tämä mahdollisuus käytettiin heinäkuussa 2012. |
| --- | --- |

(33)

Lisäksi SF1:lle annettiin mahdollisuus ostaa jäljellä oleva 20,63 prosentin osuus ESI:ltä 2,4 miljardilla Islannin kruunulla. Tämä mahdollisuus käytettiin heinäkuussa 2012.

| (34) | Liiketoimen jälkeen Sjóván osakkaat olivat seuraavat:






  Yhtiö | Omistusosuus (%) |
| --- | --- | --- |
| Íslandsbanki | 9,30 |
| SAT Holding | 17,67 |
| SF1 | 73,03 |

(34)

Liiketoimen jälkeen Sjóván osakkaat olivat seuraavat:

Yhtiö

Omistusosuus (%)

Íslandsbanki

9,30

SAT Holding

17,67

SF1

73,03

| (35) | Islannin viranomaiset onnistuivat näin myymään osuutensa Sjóvássa 7,3 miljardilla Islannin kruunulla. Tämä on verrattavissa niiden joukkovelkakirjojen alkuperäiseen arvoon (11,6 miljardia Islannin kruunua), joita Islanti käytti osuudessaan Sjóván pääomitukseen. |
| --- | --- |

(35)

Islannin viranomaiset onnistuivat näin myymään osuutensa Sjóvássa 7,3 miljardilla Islannin kruunulla. Tämä on verrattavissa niiden joukkovelkakirjojen alkuperäiseen arvoon (11,6 miljardia Islannin kruunua), joita Islanti käytti osuudessaan Sjóván pääomitukseen.

4.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN PERUSTEET

| (36) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä valvontaviranomainen katsoi alustavasti, että Islannin valtion osallistuminen Sjóván pääomitukseen on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Valvontaviranomainen epäili samoin, ovatko nämä toimenpiteet ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaisia ja täyttävätkö ne valvontaviranomaisen finanssikriisiä koskevissa ohjeissa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(36)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä valvontaviranomainen katsoi alustavasti, että Islannin valtion osallistuminen Sjóván pääomitukseen on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Valvontaviranomainen epäili samoin, ovatko nämä toimenpiteet ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan mukaisia ja täyttävätkö ne valvontaviranomaisen finanssikriisiä koskevissa ohjeissa asetetut vaatimukset.

| (37) | Valvontaviranomainen totesi erityisesti, etteivät Islannin viranomaiset olleet toimittaneet tietoja, jotka osoittaisivat, että Sjóván konkurssista mahdollisesti seuraisivat systeemiset vaikutukset voisivat muodostaa Islannin talouteen ”vakavan häiriön” ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Valvontaviranomainen totesi myös, että Sjóván toiminnasta, vaikeuksien syistä ja varsinaisesta rakenneuudistuksesta oli annettu vain vähän tietoja. Tietoja ei ollut tarpeeksi, jotta valvontaviranomainen olisi voinut arvioida toimenpidettä 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella tai erityisesti valvontaviranomaisen valtiontukea koskeviin ohjeisiin (8) sisältyvän sen luvun perusteella, jossa käsitellään elinkelpoisuuden palautumista ja valtiontukisääntöjen (rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen) mukaisesti finanssialalla nykyisessä kriisissä toteutettavien rakenneuudistustoimenpiteiden arvioimista. |
| --- | --- |

(37)

Valvontaviranomainen totesi erityisesti, etteivät Islannin viranomaiset olleet toimittaneet tietoja, jotka osoittaisivat, että Sjóván konkurssista mahdollisesti seuraisivat systeemiset vaikutukset voisivat muodostaa Islannin talouteen ”vakavan häiriön” ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Valvontaviranomainen totesi myös, että Sjóván toiminnasta, vaikeuksien syistä ja varsinaisesta rakenneuudistuksesta oli annettu vain vähän tietoja. Tietoja ei ollut tarpeeksi, jotta valvontaviranomainen olisi voinut arvioida toimenpidettä 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella tai erityisesti valvontaviranomaisen valtiontukea koskeviin ohjeisiin (8) sisältyvän sen luvun perusteella, jossa käsitellään elinkelpoisuuden palautumista ja valtiontukisääntöjen (rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen) mukaisesti finanssialalla nykyisessä kriisissä toteutettavien rakenneuudistustoimenpiteiden arvioimista.

5.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (38) | Valvontaviranomainen sai huomautuksia seuraavilta asianomaisilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(38)

Valvontaviranomainen sai huomautuksia seuraavilta asianomaisilta osapuolilta.

5.1   Sjóván ja Íslandsbankin huomautukset

| (39) | Edunsaaja Sjóvá sekä yksi sen osakkaista, Íslandsbanki, esittivät valvontaviranomaiselle huomautuksia. |
| --- | --- |

(39)

Edunsaaja Sjóvá sekä yksi sen osakkaista, Íslandsbanki, esittivät valvontaviranomaiselle huomautuksia.

| (40) | Sjóván huomautuksissa annetaan tietoa pääasiassa yhtiön uuden johdon toteuttamista rakenneuudistustoimenpiteistä sekä sen toimintaa koskevia taloudellisia tietoja. |
| --- | --- |

(40)

Sjóván huomautuksissa annetaan tietoa pääasiassa yhtiön uuden johdon toteuttamista rakenneuudistustoimenpiteistä sekä sen toimintaa koskevia taloudellisia tietoja.

| (41) | Íslandsbanki väittää huomautuksissaan, että Islannin valtio toimi markkinataloussijoittajan tavoin osallistuessaan Sjóván pääomitukseen. Jos valvontaviranomainen kuitenkin katsoisi, että liiketoimeen liittyy valtiontukea, Íslandsbanki esittää, että tuen olisi katsottava soveltuvan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla ETA-sopimuksen toimintaan. Huomautuksissa tuodaan esille erityisesti toimenpiteiden merkitys Islannin finanssimarkkinoille, yksityisten osapuolten (Glitnirin ja Íslandsbankin) osallistuminen pääomitukseen ja Sjóván toistaiseksi onnistunut rakenneuudistus. |
| --- | --- |

(41)

Íslandsbanki väittää huomautuksissaan, että Islannin valtio toimi markkinataloussijoittajan tavoin osallistuessaan Sjóván pääomitukseen. Jos valvontaviranomainen kuitenkin katsoisi, että liiketoimeen liittyy valtiontukea, Íslandsbanki esittää, että tuen olisi katsottava soveltuvan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla ETA-sopimuksen toimintaan. Huomautuksissa tuodaan esille erityisesti toimenpiteiden merkitys Islannin finanssimarkkinoille, yksityisten osapuolten (Glitnirin ja Íslandsbankin) osallistuminen pääomitukseen ja Sjóván toistaiseksi onnistunut rakenneuudistus.

5.2   Kilpailijoiden huomautukset

| (42) | Valvontaviranomainen sai huomautuksia myös VIS:ltä ja TM:ltä. Ne molemmat ovat islantilaisia vakuutusyhtiöitä ja kilpailevat suoraan Sjóván kanssa. |
| --- | --- |

(42)

Valvontaviranomainen sai huomautuksia myös VIS:ltä ja TM:ltä. Ne molemmat ovat islantilaisia vakuutusyhtiöitä ja kilpailevat suoraan Sjóván kanssa.

| (43) | VIS väittää huomautuksissaan, että valtion väliintulo Sjóván pääomituksen toteuttamiseksi olisi katsottava valtiontueksi. VIS huomauttaa erityisesti, ettei väliintulo ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen Sjóván taloudellisen tilanteen eikä Islannin silloisen yleisen tilanteen perusteella eikä myöskään väliintulon ehtojen perusteella. Yksityinen sijoittaja ei olisi osallistunut pääomitukseen kyseisissä olosuhteissa. VIS väittää lisäksi, ettei tuen pitäisi katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. Etenkään ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaa ei voida soveltaa, sillä Sjóván konkurssi ei olisi aiheuttanut vakavaa häiriötä Islannin taloudelle. Tuki ei siis ollut välttämätöntä. VIS väittää joka tapauksessa, ettei tuki ole rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen mukaista, koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut ja tuki vääristi kilpailua, Sjóván mahdollisesti harjoittama aggressiivinen hinnoittelu mukaan lukien. |
| --- | --- |

(43)

VIS väittää huomautuksissaan, että valtion väliintulo Sjóván pääomituksen toteuttamiseksi olisi katsottava valtiontueksi. VIS huomauttaa erityisesti, ettei väliintulo ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen Sjóván taloudellisen tilanteen eikä Islannin silloisen yleisen tilanteen perusteella eikä myöskään väliintulon ehtojen perusteella. Yksityinen sijoittaja ei olisi osallistunut pääomitukseen kyseisissä olosuhteissa. VIS väittää lisäksi, ettei tuen pitäisi katsoa soveltuvan ETA-sopimuksen toimintaan. Etenkään ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaa ei voida soveltaa, sillä Sjóván konkurssi ei olisi aiheuttanut vakavaa häiriötä Islannin taloudelle. Tuki ei siis ollut välttämätöntä. VIS väittää joka tapauksessa, ettei tuki ole rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen mukaista, koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei ollut ja tuki vääristi kilpailua, Sjóván mahdollisesti harjoittama aggressiivinen hinnoittelu mukaan lukien.

| (44) | TM toteaa huomautuksissaan, ettei Islannin viranomaisten väliintulo Sjóván pääomituksen yhteydessä tapahtunut markkinaehdoin, joten se olisi katsottava valtiontueksi. Tuen soveltuvuudesta TM väittää, ettei ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeusta eikä myöskään 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta voida soveltaa tässä tapauksessa. TM esittää, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaa on sovellettava rajoittavasti eikä sitä voida käyttää ratkaistaessa yksittäisen yhtiön ongelmia. Lisäksi TM esittää, ettei vakuutusyhtiötä tulisi katsoa rahoitusjärjestelmän kannalta merkittäväksi ja että näin ollen se voitaisiin purkaa turvallisesti voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. TM väittää joka tapauksessa, ettei Sjóválle annettu tuki ollut välttämätöntä, kohdennettua eikä oikeasuhteista. Sellaista rakenneuudistussuunnitelmaa ei myöskään ollut, josta kävisi ilmi riittävä taakanjako ja kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettavat toimenpiteet etenkin Sjóván hinnoittelukäytännön osalta. |
| --- | --- |

(44)

TM toteaa huomautuksissaan, ettei Islannin viranomaisten väliintulo Sjóván pääomituksen yhteydessä tapahtunut markkinaehdoin, joten se olisi katsottava valtiontueksi. Tuen soveltuvuudesta TM väittää, ettei ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeusta eikä myöskään 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta voida soveltaa tässä tapauksessa. TM esittää, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohtaa on sovellettava rajoittavasti eikä sitä voida käyttää ratkaistaessa yksittäisen yhtiön ongelmia. Lisäksi TM esittää, ettei vakuutusyhtiötä tulisi katsoa rahoitusjärjestelmän kannalta merkittäväksi ja että näin ollen se voitaisiin purkaa turvallisesti voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. TM väittää joka tapauksessa, ettei Sjóválle annettu tuki ollut välttämätöntä, kohdennettua eikä oikeasuhteista. Sellaista rakenneuudistussuunnitelmaa ei myöskään ollut, josta kävisi ilmi riittävä taakanjako ja kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettavat toimenpiteet etenkin Sjóván hinnoittelukäytännön osalta.

6.   ISLANNIN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (45) | Islannin viranomaiset eivät kiistä valvontaviranomaisen alustavaa toteamusta, jonka mukaan Islannin valtion osallistuminen Sjóván pääomitukseen on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Islannin viranomaiset eivät kiistä etenkään valvontaviranomaisen alustavaa päätelmää siitä, ettei markkinataloussijoittajaperiaatetta voitu soveltaa. Islanti ei kiistä myöskään sitä, että ESI:n ostaessa SAT Holdingin kautta Avantin joukkovelkakirjan tilanteeseen saattoi liittyä Sjóválle annettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(45)

Islannin viranomaiset eivät kiistä valvontaviranomaisen alustavaa toteamusta, jonka mukaan Islannin valtion osallistuminen Sjóván pääomitukseen on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Islannin viranomaiset eivät kiistä etenkään valvontaviranomaisen alustavaa päätelmää siitä, ettei markkinataloussijoittajaperiaatetta voitu soveltaa. Islanti ei kiistä myöskään sitä, että ESI:n ostaessa SAT Holdingin kautta Avantin joukkovelkakirjan tilanteeseen saattoi liittyä Sjóválle annettua valtiontukea.

| (46) | Islannin viranomaiset väittävät, että valtiontuki kuitenkin soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella, sillä väliintulo oli välttämätön sopimuspuolen taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseksi. Islannin viranomaiset selittivät Islannin vaikeaa taloustilannetta toimenpiteen toteuttamisen ajankohtana. Islannin kruunun arvo alkoi heiketä jyrkästi syyskuussa 2008, ja kaikki kolme suurta pankkia kaatuivat lokakuussa 2008, jolloin Islanti koki lähihistoriansa pahimman talouskriisin. Islannin hallituksen oli toimittava rohkeasti pelastaakseen maan finanssijärjestelmän täydelliseltä romahtamiselta, millä olisi ollut arvaamattomia vaikutuksia Islannin yhteiskuntaan. Toimenpiteen toteuttamisen ajankohtana Islannin finanssijärjestelmässä kävi myllerrys ja se kärsi rahoituslaitoksiin kohdistuvasta yleisestä luottamuspulasta. |
| --- | --- |

(46)

Islannin viranomaiset väittävät, että valtiontuki kuitenkin soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella, sillä väliintulo oli välttämätön sopimuspuolen taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseksi. Islannin viranomaiset selittivät Islannin vaikeaa taloustilannetta toimenpiteen toteuttamisen ajankohtana. Islannin kruunun arvo alkoi heiketä jyrkästi syyskuussa 2008, ja kaikki kolme suurta pankkia kaatuivat lokakuussa 2008, jolloin Islanti koki lähihistoriansa pahimman talouskriisin. Islannin hallituksen oli toimittava rohkeasti pelastaakseen maan finanssijärjestelmän täydelliseltä romahtamiselta, millä olisi ollut arvaamattomia vaikutuksia Islannin yhteiskuntaan. Toimenpiteen toteuttamisen ajankohtana Islannin finanssijärjestelmässä kävi myllerrys ja se kärsi rahoituslaitoksiin kohdistuvasta yleisestä luottamuspulasta.

| (47) | Sjóvá on yhtenä kolmesta suuresta Islannin vakuutusyhtiöstä Islannin finanssijärjestelmän kannalta merkittävä. Sjóván kaatuminen olisi jättänyt suuren osan Islannin väestöstä vaille vakuutussuojaa ja korvauksiaan tilanteessa, jossa Islannin yhteiskunnassa oli jo pahoja sosiaalisia vaikeuksia. Se olisi myös vaarantanut luottamuksen finanssijärjestelmän laitoksiin ja saanut finanssikriisin leviämään vakuutusalalle. Yleinen luottamus Islannin vakuutusalaan oli jo horjunut vakavasti vuoden 2009 alussa, sillä Sjóván lisäksi myös kahden muun suuren vakuutusyhtiön omistus siirtyi niiden emoyhtiöiden velkojille. Näin ollen Sjóván konkurssi olisi mitä todennäköisimmin johtanut finanssikriisin leviämiseen pankkialalta vakuutusalalle. |
| --- | --- |

(47)

Sjóvá on yhtenä kolmesta suuresta Islannin vakuutusyhtiöstä Islannin finanssijärjestelmän kannalta merkittävä. Sjóván kaatuminen olisi jättänyt suuren osan Islannin väestöstä vaille vakuutussuojaa ja korvauksiaan tilanteessa, jossa Islannin yhteiskunnassa oli jo pahoja sosiaalisia vaikeuksia. Se olisi myös vaarantanut luottamuksen finanssijärjestelmän laitoksiin ja saanut finanssikriisin leviämään vakuutusalalle. Yleinen luottamus Islannin vakuutusalaan oli jo horjunut vakavasti vuoden 2009 alussa, sillä Sjóván lisäksi myös kahden muun suuren vakuutusyhtiön omistus siirtyi niiden emoyhtiöiden velkojille. Näin ollen Sjóván konkurssi olisi mitä todennäköisimmin johtanut finanssikriisin leviämiseen pankkialalta vakuutusalalle.

| (48) | FME yhtyy tähän arvioon ja huomauttaa, että Sjóván konkurssilla olisi ollut vakavia seurauksia maan taloudelle. Finanssimarkkinoiden ja yleisesti talouden uskottavuus oli kokenut pahan kolauksen Islannin pankkien kaatuessa lokakuussa 2008. Jäljellä olevat laitokset olivat heikkoja, kuten oli rahoituslaitoksiin kohdistuva luottamuskin. Sjóván olemassaolon jatkuminen oli tärkeää Islannin finanssimarkkinoiden toiminnan kannalta. Konkurssilla olisi ollut heijastusvaikutuksia vahinko- ja henkivakuutusmarkkinoihin yleisesti. Se olisi ollut takaisku Islannin viranomaisten meneillään olleille toimille, joilla pyrittiin finanssimarkkinoiden rakenneuudistukseen. |
| --- | --- |

(48)

FME yhtyy tähän arvioon ja huomauttaa, että Sjóván konkurssilla olisi ollut vakavia seurauksia maan taloudelle. Finanssimarkkinoiden ja yleisesti talouden uskottavuus oli kokenut pahan kolauksen Islannin pankkien kaatuessa lokakuussa 2008. Jäljellä olevat laitokset olivat heikkoja, kuten oli rahoituslaitoksiin kohdistuva luottamuskin. Sjóván olemassaolon jatkuminen oli tärkeää Islannin finanssimarkkinoiden toiminnan kannalta. Konkurssilla olisi ollut heijastusvaikutuksia vahinko- ja henkivakuutusmarkkinoihin yleisesti. Se olisi ollut takaisku Islannin viranomaisten meneillään olleille toimille, joilla pyrittiin finanssimarkkinoiden rakenneuudistukseen.

| (49) | Tarvittavan rakenneuudistuksen laajuuden osalta Islannin viranomaiset esittivät, että valvontaviranomaisen olisi otettava huomioon, että Sjóván talousvaikeudet johtuivat yksinomaan sen lainvastaisesta sijoitustoiminnasta ja sen entisen omistajan Milestonen liiketoimista. Nämä olivat olleet mahdollisia, koska asianmukaista riskienhallintaa ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ei ollut. Näillä ei ole mitään yhteyttä Sjóván nykyiseen päivittäiseen vakuutustoimintaan. Sjóván vakuutustoiminnan elinkelpoisuus näkyy rakenneuudistussuunnitelman talousennusteista, ja myös FME on vahvistanut sen. Kolmantena osapuolena olevan yksityisen sijoittajan halu ostaa enemmistöosuus yhtiöstä valtiolta osoittaa lisäksi, että markkinat pitävät Sjóváa elinkelpoisena. Tämän liiketoimen tuloksena Islanti sai myös suurimman osan tuesta takaisin. |
| --- | --- |

(49)

Tarvittavan rakenneuudistuksen laajuuden osalta Islannin viranomaiset esittivät, että valvontaviranomaisen olisi otettava huomioon, että Sjóván talousvaikeudet johtuivat yksinomaan sen lainvastaisesta sijoitustoiminnasta ja sen entisen omistajan Milestonen liiketoimista. Nämä olivat olleet mahdollisia, koska asianmukaista riskienhallintaa ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ei ollut. Näillä ei ole mitään yhteyttä Sjóván nykyiseen päivittäiseen vakuutustoimintaan. Sjóván vakuutustoiminnan elinkelpoisuus näkyy rakenneuudistussuunnitelman talousennusteista, ja myös FME on vahvistanut sen. Kolmantena osapuolena olevan yksityisen sijoittajan halu ostaa enemmistöosuus yhtiöstä valtiolta osoittaa lisäksi, että markkinat pitävät Sjóváa elinkelpoisena. Tämän liiketoimen tuloksena Islanti sai myös suurimman osan tuesta takaisin.

| (50) | Islannin viranomaiset tuovat esille, että Sjóván aiemmat omistajat menettivät sijoituksensa kokonaan ja että sekä Glitnir että Íslandsbanki osallistuivat pääomitukseen. Lisäksi Sjóvá osallistuu rakenneuudistukseen vähentämällä kustannuksia ja lisäämällä pääomaansa kertyneestä voitosta. Taakkaa on siis jaettu merkittävällä tavalla sekä Sjóván osakkaiden että itse yhtiön välillä. |
| --- | --- |

(50)

Islannin viranomaiset tuovat esille, että Sjóván aiemmat omistajat menettivät sijoituksensa kokonaan ja että sekä Glitnir että Íslandsbanki osallistuivat pääomitukseen. Lisäksi Sjóvá osallistuu rakenneuudistukseen vähentämällä kustannuksia ja lisäämällä pääomaansa kertyneestä voitosta. Taakkaa on siis jaettu merkittävällä tavalla sekä Sjóván osakkaiden että itse yhtiön välillä.

| (51) | Vastasuoritteiden tarpeen osalta Islannin viranomaiset väittävät, ettei rakenteellisia toimenpiteitä vaadittaisi enempää, sillä rakenneuudistus oli jo pienentänyt Sjóván tasetta noin 70 prosenttia ja pääliiketoiminta-alueilla tapahtuvat divestoinnit vaarantaisivat elinkelpoisuuden. Islannin viranomaiset huomauttavat myös, että Sjóvá katsotaan pieneksi tai keskisuureksi yritykseksi, mikä vähentää entisestään vastasuoritteiden tarvetta. Ne väittävät vielä, että ehdotetut sitoumukset, jotka koskevat sekä Sjóván menettelytapoja että sääntelyn muuttamista, ovat asianmukaisia kilpailun vääristymisen minimoimiseksi. |
| --- | --- |

(51)

Vastasuoritteiden tarpeen osalta Islannin viranomaiset väittävät, ettei rakenteellisia toimenpiteitä vaadittaisi enempää, sillä rakenneuudistus oli jo pienentänyt Sjóván tasetta noin 70 prosenttia ja pääliiketoiminta-alueilla tapahtuvat divestoinnit vaarantaisivat elinkelpoisuuden. Islannin viranomaiset huomauttavat myös, että Sjóvá katsotaan pieneksi tai keskisuureksi yritykseksi, mikä vähentää entisestään vastasuoritteiden tarvetta. Ne väittävät vielä, että ehdotetut sitoumukset, jotka koskevat sekä Sjóván menettelytapoja että sääntelyn muuttamista, ovat asianmukaisia kilpailun vääristymisen minimoimiseksi.

| (52) | Vastauksena VIS:n ja TM:n esittämiin kolmansien osapuolten huomautuksiin Islannin viranomaiset viittaavat pääasiassa aiemmin esitettyyn ja esittävät lisää taloutta koskevia tietoja. |
| --- | --- |

(52)

Vastauksena VIS:n ja TM:n esittämiin kolmansien osapuolten huomautuksiin Islannin viranomaiset viittaavat pääasiassa aiemmin esitettyyn ja esittävät lisää taloutta koskevia tietoja.

7.   RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

| (53) | Islannin viranomaiset toimittivat 3 päivänä lokakuuta 2011 ensimmäisen Sjóváa koskevan rakenneuudistussuunnitelman. Suunnitelmaa päivitettiin 13 päivänä huhtikuuta 2012 ja 28 päivänä toukokuuta 2013. |
| --- | --- |

(53)

Islannin viranomaiset toimittivat 3 päivänä lokakuuta 2011 ensimmäisen Sjóváa koskevan rakenneuudistussuunnitelman. Suunnitelmaa päivitettiin 13 päivänä huhtikuuta 2012 ja 28 päivänä toukokuuta 2013.

| (54) | Rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellään elinkelpoisuuden, taakanjaon ja kilpailun vääristymisen rajoittamisen tärkeitä kysymyksiä. Suunnitelman mukaan Sjóvá madaltaa sijoitussalkkunsa yleistä riskiprofiilia, parantaa sijoituksissa ja riskienhallinnassa sovellettuja menettelyjä, kohentaa hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ja lisää kannattavuutta. |
| --- | --- |

(54)

Rakenneuudistussuunnitelmassa käsitellään elinkelpoisuuden, taakanjaon ja kilpailun vääristymisen rajoittamisen tärkeitä kysymyksiä. Suunnitelman mukaan Sjóvá madaltaa sijoitussalkkunsa yleistä riskiprofiilia, parantaa sijoituksissa ja riskienhallinnassa sovellettuja menettelyjä, kohentaa hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ja lisää kannattavuutta.

7.1   Talousennusteet

| (55) | Islannin viranomaiset ovat toimittaneet Sjóván taloudellista asemaa koskevat yksityiskohtaiset tiedot ja vuoteen 2016 ulottuvat ennusteet, joissa esitellään perusskenaario ja kolme stressiskenaariota. Vaikka rakenneuudistuskausi kestää vain vuoden 2014 loppuun, Islannin viranomaiset ovat toimittaneet ylimääräisiä suunnitelmatietoja vuosista 2015 ja 2016. Tämä auttaa valvontaviranomaista erityisesti sen arvioidessa stressiskenaarioita, joissa otetaan huomioon Islannin markkinoille ominaiset stressitekijät, joilla on vaikutusta rakenneuudistuskauden jälkeen. |
| --- | --- |

(55)

Islannin viranomaiset ovat toimittaneet Sjóván taloudellista asemaa koskevat yksityiskohtaiset tiedot ja vuoteen 2016 ulottuvat ennusteet, joissa esitellään perusskenaario ja kolme stressiskenaariota. Vaikka rakenneuudistuskausi kestää vain vuoden 2014 loppuun, Islannin viranomaiset ovat toimittaneet ylimääräisiä suunnitelmatietoja vuosista 2015 ja 2016. Tämä auttaa valvontaviranomaista erityisesti sen arvioidessa stressiskenaarioita, joissa otetaan huomioon Islannin markkinoille ominaiset stressitekijät, joilla on vaikutusta rakenneuudistuskauden jälkeen.

| (56) | Kaikissa neljässä skenaariossa esitettiin vuosista 2013–2016 seuraavat olettamat: bruttokansantuotteen (BKT) kasvu, inflaatio, markkinaosuuden kehittyminen, valtion indeksilainoista saatava tuotto, käteistuotto, osakeriskipreemio ja varojen allokointi sekä Sjóván omalla vastuulla olevien korvausvastuiden ja vakuutusmaksutulojen välinen suhde ja omalla vastuulla olevien kulujen ja vakuutusmaksutulojen välinen suhde. |
| --- | --- |

(56)

Kaikissa neljässä skenaariossa esitettiin vuosista 2013–2016 seuraavat olettamat: bruttokansantuotteen (BKT) kasvu, inflaatio, markkinaosuuden kehittyminen, valtion indeksilainoista saatava tuotto, käteistuotto, osakeriskipreemio ja varojen allokointi sekä Sjóván omalla vastuulla olevien korvausvastuiden ja vakuutusmaksutulojen välinen suhde ja omalla vastuulla olevien kulujen ja vakuutusmaksutulojen välinen suhde.

7.1.1   Perusskenaario

| (57) | Perusskenaariossa talousennusteet perustuvat Islannin tilastotoimiston 30 päivänä maaliskuuta 2012 julkaisemiin Islannin talouden BKT:n kasvua ja inflaatiota koskeviin viisivuotisiin ennusteisiin, ja niitä päivitettiin 28 päivänä toukokuuta 2013 Sjóván todellisten tulosten ja Islannin taloutta vuonna 2012 koskevien todellisten tietojen perusteella. Perusskenaariossa oletetaan erityisesti keskinkertaista talouskasvua, inflaation hidastumista ja korkojen pysymistä ennallaan sekä Sjóván markkinaosuuksien säilymistä ennallaan.

  Perusskenaarion olettamat | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n kasvu | 1,6 % | 2,5 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| Inflaatio | 4,2 % | 3,4 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Sjóván markkinaosuus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Indeksilainat | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Käteistuotto (reaalituotto) | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Osakeriskipreemio | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Varojen allokointi | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Korvausvastuut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Kulut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(57)

Perusskenaariossa talousennusteet perustuvat Islannin tilastotoimiston 30 päivänä maaliskuuta 2012 julkaisemiin Islannin talouden BKT:n kasvua ja inflaatiota koskeviin viisivuotisiin ennusteisiin, ja niitä päivitettiin 28 päivänä toukokuuta 2013 Sjóván todellisten tulosten ja Islannin taloutta vuonna 2012 koskevien todellisten tietojen perusteella. Perusskenaariossa oletetaan erityisesti keskinkertaista talouskasvua, inflaation hidastumista ja korkojen pysymistä ennallaan sekä Sjóván markkinaosuuksien säilymistä ennallaan.

Perusskenaarion olettamat

2012

2013

2014

2015

2016

BKT:n kasvu

1,6 %

2,5 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

Inflaatio

4,2 %

3,4 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Sjóván markkinaosuus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Indeksilainat

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Käteistuotto (reaalituotto)

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Osakeriskipreemio

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

Varojen allokointi

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Korvausvastuut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kulut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (58) | Alla olevassa taulukossa on esitetty perusskenaarion ennakoitu tuloslaskelma ja tase.

  Perusskenaarion tuloslaskelma (miljoonaa Islannin kruunua) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vakuutusmaksutulot | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Maksetut korvaukset | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Muut tulot | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Toimintamenot | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Vakuutustoiminnan tuloslaskelma | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Sijoitustuotot | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Tulos ennen veroja ja muita vähennyksiä | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Liikearvon poisto | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Voitto ennen veroja | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Tuloverot | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Voitto | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(58)

Alla olevassa taulukossa on esitetty perusskenaarion ennakoitu tuloslaskelma ja tase.

Perusskenaarion tuloslaskelma (miljoonaa Islannin kruunua)

2012

2013

2014

2015

2016

Vakuutusmaksutulot

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Maksetut korvaukset

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Muut tulot

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Toimintamenot

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Vakuutustoiminnan tuloslaskelma

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Sijoitustuotot

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tulos ennen veroja ja muita vähennyksiä

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Liikearvon poisto

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Voitto ennen veroja

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tuloverot

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Voitto

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Perusskenaarion tase (miljoonaa Islannin kruunua)

| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Liiketoiminnan varat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Liikearvo | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Muut aineettomat hyödykkeet | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Verovähennykset | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Arvopaperit | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Jälleenvakuutusvarat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Saamiset | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Varat yhteensä | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Oma pääoma | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Oma pääoma kauden alussa | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Tilikauden voitto | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Voitonjako | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Oma pääoma yhteensä | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Velat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Vakuutustekninen vastuuvelka | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Henkivakuutuksen vakuutustekninen vastuuvelka | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Siirtovelat | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Velat yhteensä | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Oma pääoma ja velat yhteensä | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

2012

2013

2014

2015

2016

Varat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Liiketoiminnan varat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Liikearvo

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Muut aineettomat hyödykkeet

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Verovähennykset

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Arvopaperit

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Jälleenvakuutusvarat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Saamiset

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Käteisvarat ja muut rahavarat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Varat yhteensä

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Oma pääoma

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Oma pääoma kauden alussa

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Tilikauden voitto

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Voitonjako

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Oma pääoma yhteensä

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Velat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Vakuutustekninen vastuuvelka

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Henkivakuutuksen vakuutustekninen vastuuvelka

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Siirtovelat

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Velat yhteensä

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Oma pääoma ja velat yhteensä

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (59) | Alla olevaan taulukkoon on koottu perusskenaarion ennusteisiin perustuvat keskeiset talouden tunnusluvut.

  Perusskenaarion ennusteisiin perustuvat talouden tunnusluvut | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mukautettu vakavaraisuus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Oman pääoman tuotto | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(59)

Alla olevaan taulukkoon on koottu perusskenaarion ennusteisiin perustuvat keskeiset talouden tunnusluvut.

Perusskenaarion ennusteisiin perustuvat talouden tunnusluvut

2012

2013

2014

2015

2016

Mukautettu vakavaraisuus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Oman pääoman tuotto

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (60) | Rakenneuudistuskauden päätteeksi perusskenaariossa ennustettu Sjóván oman pääoman tuotto on noin [...] %. |
| --- | --- |

(60)

Rakenneuudistuskauden päätteeksi perusskenaariossa ennustettu Sjóván oman pääoman tuotto on noin [...] %.

7.1.2   W-taantumaan perustuva stressiskenaario

| (61) | Islannin viranomaiset esittivät niin sanotussa ”w-taantumaan” perustuvassa stressiskenaariossa tehdyn laskelman. Siinä BKT:n olettamat vuosille 2013–2016 vastaavat taantuman jatkumista ja inflaation nousua. Lisäksi korkojen odotetaan pysyvän ennallaan ja osakeriskipreemioiden kääntyvän negatiiviksi. W-taantumaan perustuvassa skenaariossa on siis kyse syvästä taantumasta, johon on lisätty ylimääräisiä stressitekijöitä.

  W-taantumaan perustuvan stressiskenaarion olettamat | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n kasvu | 1,6 % | 1,2 % | – 6,6 % | – 4,0 % | 2,6 % |
| Inflaatio | 4,2 % | 12,4 % | 12,0 % | 5,4 % | 4,0 % |
| Sjóván markkinaosuus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Indeksilainat | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Käteistuotto (reaalituotto) | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Osakeriskipreemio | 5 % | 5 % | – 70 % | – 7,9 % | 5 % |
| Varojen allokointi | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Korvausvastuut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Kulut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(61)

Islannin viranomaiset esittivät niin sanotussa ”w-taantumaan” perustuvassa stressiskenaariossa tehdyn laskelman. Siinä BKT:n olettamat vuosille 2013–2016 vastaavat taantuman jatkumista ja inflaation nousua. Lisäksi korkojen odotetaan pysyvän ennallaan ja osakeriskipreemioiden kääntyvän negatiiviksi. W-taantumaan perustuvassa skenaariossa on siis kyse syvästä taantumasta, johon on lisätty ylimääräisiä stressitekijöitä.

W-taantumaan perustuvan stressiskenaarion olettamat

2012

2013

2014

2015

2016

BKT:n kasvu

1,6 %

1,2 %

– 6,6 %

– 4,0 %

2,6 %

Inflaatio

4,2 %

12,4 %

12,0 %

5,4 %

4,0 %

Sjóván markkinaosuus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Indeksilainat

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Käteistuotto (reaalituotto)

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Osakeriskipreemio

5 %

5 %

– 70 %

– 7,9 %

5 %

Varojen allokointi

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Korvausvastuut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kulut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

W-taantumaan perustuvan stressiskenaarion ennusteisiin perustuvat talouden tunnusluvut (miljoonaa Islannin kruunua ellei toisin mainita)

| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vakuutustoiminnan tuloslaskelma | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Voitto yhteensä | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Mukautettu vakavaraisuus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Oman pääoman tuotto | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

2012

2013

2014

2015

2016

Vakuutustoiminnan tuloslaskelma

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Voitto yhteensä

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Mukautettu vakavaraisuus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Oman pääoman tuotto

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

7.1.3   Pääomasääntelyyn perustuva stressiskenaario

| (62) | Islannin viranomaiset esittivät pääomasääntelyyn perustuvassa stressiskenaariossa tehdyn laskelman. Tässä stressitestissä oletetaan, että pääomasääntely poistetaan Islannista vuonna 2014. Tämän seurauksena Islannin kruunun arvo laskee nykyiseen offshore-arvoonsa, joka on noin 30 prosenttia alle virallisen vaihtokurssin. Tämä lisää inflaatiota. Nopeampi inflaatio kasvattaa puolestaan vahinkosuhdetta. Reaalikorkojen odotetaan nousevan 6,5 prosenttiin ja osakeriskipreemion laskevan –50 prosenttiin pääomapaon vuoksi.

  Pääomasääntelyyn perustuvan stressiskenaarion olettamat | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n kasvu | 1,6 % | 2,5 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| Inflaatio | 4,2 % | 3,4 % | 2,5 % | 10,5 % | 5 % |
| Sjóván markkinaosuus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Indeksilainat | 2,5 % | 2,5 % | 6,5 % | 6,5 % | 6,5 % |
| Käteistuotto (reaalituotto) | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Osakeriskipreemio | 5 % | 5 % | – 50 % | 5 % | 5 % |
| Pääoman jakautuminen | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Korvausvastuut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Kulut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(62)

Islannin viranomaiset esittivät pääomasääntelyyn perustuvassa stressiskenaariossa tehdyn laskelman. Tässä stressitestissä oletetaan, että pääomasääntely poistetaan Islannista vuonna 2014. Tämän seurauksena Islannin kruunun arvo laskee nykyiseen offshore-arvoonsa, joka on noin 30 prosenttia alle virallisen vaihtokurssin. Tämä lisää inflaatiota. Nopeampi inflaatio kasvattaa puolestaan vahinkosuhdetta. Reaalikorkojen odotetaan nousevan 6,5 prosenttiin ja osakeriskipreemion laskevan –50 prosenttiin pääomapaon vuoksi.

Pääomasääntelyyn perustuvan stressiskenaarion olettamat

2012

2013

2014

2015

2016

BKT:n kasvu

1,6 %

2,5 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

Inflaatio

4,2 %

3,4 %

2,5 %

10,5 %

5 %

Sjóván markkinaosuus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Indeksilainat

2,5 %

2,5 %

6,5 %

6,5 %

6,5 %

Käteistuotto (reaalituotto)

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Osakeriskipreemio

5 %

5 %

– 50 %

5 %

5 %

Pääoman jakautuminen

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Korvausvastuut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kulut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Pääomasääntelyyn perustuvan stressiskenaarion ennusteisiin perustuvat talouden tunnusluvut (miljoonaa Islannin kruunua ellei toisin mainita)

| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vakuutustoiminnan tuloslaskelma | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Voitto yhteensä | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Mukautettu vakavaraisuus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Oman pääoman tuotto | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

2012

2013

2014

2015

2016

Vakuutustoiminnan tuloslaskelma

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Voitto yhteensä

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Mukautettu vakavaraisuus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Oman pääoman tuotto

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

7.1.4   Toiseen kylmään talveen perustuva stressiskenaario

| (63) | Islannin viranomaiset esittivät toiseen kylmään talveen perustuvassa stressiskenaariossa tehdyt laskelmat. Tässä stressiskenaariossa muutetaan perusskenaariota siten, että peräkkäisinä vuosina on kaksi poikkeuksellisen kylmää talvea. Tästä seuraa suhteellisen pienten ja sitä kautta jälleenvakuutusten ulkopuolelle jäävien vahinkojen (erityisesti auto-onnettomuuksien) määrän merkittävä lisääntyminen. Tappioiden määräksi oletetaan 100 prosenttia vakuutusmaksuista.

  Toiseen kylmään talveen perustuvan stressiskenaarion olettamat | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n kasvu | 1,6 % | 2,5 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| Inflaatio | 4,2 % | 3,4 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Sjóván markkinaosuus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Indeksilainat | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| Käteistuotto (reaalituotto) | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % | 1 % |
| Osakeriskipreemio | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| Pääoman jakautuminen | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Korvausvastuut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Kulut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(63)

Islannin viranomaiset esittivät toiseen kylmään talveen perustuvassa stressiskenaariossa tehdyt laskelmat. Tässä stressiskenaariossa muutetaan perusskenaariota siten, että peräkkäisinä vuosina on kaksi poikkeuksellisen kylmää talvea. Tästä seuraa suhteellisen pienten ja sitä kautta jälleenvakuutusten ulkopuolelle jäävien vahinkojen (erityisesti auto-onnettomuuksien) määrän merkittävä lisääntyminen. Tappioiden määräksi oletetaan 100 prosenttia vakuutusmaksuista.

Toiseen kylmään talveen perustuvan stressiskenaarion olettamat

2012

2013

2014

2015

2016

BKT:n kasvu

1,6 %

2,5 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

Inflaatio

4,2 %

3,4 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Sjóván markkinaosuus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Indeksilainat

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

Käteistuotto (reaalituotto)

1 %

1 %

1 %

1 %

1 %

Osakeriskipreemio

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

Pääoman jakautuminen

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Korvausvastuut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Kulut/vakuutusmaksutulot omalla vastuulla

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Toiseen kylmään talveen perustuvan stressiskenaarion ennusteisiin perustuvat talouden tunnusluvut (miljoonaa Islannin kruunua ellei toisin mainita)

| | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vakuutustoiminnan tuloslaskelma | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Voitto yhteensä | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Mukautettu vakavaraisuus | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Oman pääoman tuotto | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

2012

2013

2014

2015

2016

Vakuutustoiminnan tuloslaskelma

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Voitto yhteensä

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Mukautettu vakavaraisuus

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Oman pääoman tuotto

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

7.1.5   Stressiskenaarioita koskevat päätelmät

| (64) | Kaikissa kolmessa stressiskenaariossa vakavaraisuussuhde säilyy vahvana koko rakenneuudistuskauden ajan ja Sjóvásta tulee kannattava tiettyjen vuosien yksittäisiä stressitilanteita lukuun ottamatta. Vuosia 2015 ja 2016 koskevien lisäsuunnitelmien mukaan Sjóván kannattavuus palautuisi nopeasti kauden jälkeen jopa noissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(64)

Kaikissa kolmessa stressiskenaariossa vakavaraisuussuhde säilyy vahvana koko rakenneuudistuskauden ajan ja Sjóvásta tulee kannattava tiettyjen vuosien yksittäisiä stressitilanteita lukuun ottamatta. Vuosia 2015 ja 2016 koskevien lisäsuunnitelmien mukaan Sjóván kannattavuus palautuisi nopeasti kauden jälkeen jopa noissa olosuhteissa.

7.2   Kuvaus rakenneuudistustoimenpiteistä

| (65) | Sjóván rakenneuudistus koostuu useista rakenteellisista ja menettelyllisistä toimenpiteistä, jotka on kuvattu jäljempänä. |
| --- | --- |

(65)

Sjóván rakenneuudistus koostuu useista rakenteellisista ja menettelyllisistä toimenpiteistä, jotka on kuvattu jäljempänä.

7.2.1   Vakuutustoiminnan erottaminen ja sijoitusten purkaminen

| (66) | Kuten edellä todettiin, Sjóván talousvaikeuksien syynä olleet suurimmat ongelmat johtuivat entisen omistajan, Milestonen, tekemistä sijoituspäätöksistä ja harjoittamasta ryhmän sisäisestä antolainauksesta. Tämän seurauksena Sjóválla oli pahoja vaikeuksia sijoitussalkkunsa suhteen. Sjóván rakenneuudistuksen keskeisenä toimena olikin sen vakuutustoiminnan siirtäminen kesällä 2009 uudelle yhtiölle (jonka nimeksi muutettiin myöhemmin Sjóvá) ja entisen sijoitussalkun purkaminen. |
| --- | --- |

(66)

Kuten edellä todettiin, Sjóván talousvaikeuksien syynä olleet suurimmat ongelmat johtuivat entisen omistajan, Milestonen, tekemistä sijoituspäätöksistä ja harjoittamasta ryhmän sisäisestä antolainauksesta. Tämän seurauksena Sjóválla oli pahoja vaikeuksia sijoitussalkkunsa suhteen. Sjóván rakenneuudistuksen keskeisenä toimena olikin sen vakuutustoiminnan siirtäminen kesällä 2009 uudelle yhtiölle (jonka nimeksi muutettiin myöhemmin Sjóvá) ja entisen sijoitussalkun purkaminen.

7.2.2   Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien muuttaminen

| (67) | Islannin uusi vakuutustoiminnasta annettu laki tuli voimaan vuonna 2010. Siihen sisältyy tiukempia säännöksiä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmistä sekä muista vakuutusyhtiöiden sisäisistä valvontajärjestelyistä. |
| --- | --- |

(67)

Islannin uusi vakuutustoiminnasta annettu laki tuli voimaan vuonna 2010. Siihen sisältyy tiukempia säännöksiä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmistä sekä muista vakuutusyhtiöiden sisäisistä valvontajärjestelyistä.

| (68) | Asian kannalta olennaiset muutokset olivat seuraavat:






  — | Vakuutusyhtiön johtaja ei voi toimia minkään muun rahoituslaitoksen tai vakuutusyhtiön johtajana. FME voi myöntää poikkeuksia tytäryhtiöiden kohdalla. |
| --- | --- | --- |

(68)

Asian kannalta olennaiset muutokset olivat seuraavat:

—

Vakuutusyhtiön johtaja ei voi toimia minkään muun rahoituslaitoksen tai vakuutusyhtiön johtajana. FME voi myöntää poikkeuksia tytäryhtiöiden kohdalla.

| — | Toimitusjohtajan tai johtajan on läpäistävä FME:n suorittama tarkastus, jossa arvioidaan hänen pätevyyttään ja osaamistaan. FME voi kieltäytyä hyväksymästä henkilöä, joka ei läpäise tätä vakuutusyhtiön johtajan tai toimitusjohtajan tarkastusta. |
| --- | --- |

—

Toimitusjohtajan tai johtajan on läpäistävä FME:n suorittama tarkastus, jossa arvioidaan hänen pätevyyttään ja osaamistaan. FME voi kieltäytyä hyväksymästä henkilöä, joka ei läpäise tätä vakuutusyhtiön johtajan tai toimitusjohtajan tarkastusta.

| — | Hallituksen on laadittava liikkeenjohdon säännöt, sisäisen tarkastuksen säännöt, sisäisen tarkastuksen säännöt, varainhoitoa ja menettelyä koskevat säännöt, kaiken antolainaustoiminnan säännöt ja menettelyt sekä lähipiiriin kuuluvien kanssa toteutettavien liiketoimien säännöt ja menettelyt. |
| --- | --- |

—

Hallituksen on laadittava liikkeenjohdon säännöt, sisäisen tarkastuksen säännöt, sisäisen tarkastuksen säännöt, varainhoitoa ja menettelyä koskevat säännöt, kaiken antolainaustoiminnan säännöt ja menettelyt sekä lähipiiriin kuuluvien kanssa toteutettavien liiketoimien säännöt ja menettelyt.

| — | Hallituksen on laadittava säännöt, jotka koskevat yhtiön itsensä ja sen johtajien, toimitusjohtajan ja määritetyn avainhenkilöstön henkilökohtaisesti harjoittamaa kaupankäyntiä rahoitusvälineillä. |
| --- | --- |

—

Hallituksen on laadittava säännöt, jotka koskevat yhtiön itsensä ja sen johtajien, toimitusjohtajan ja määritetyn avainhenkilöstön henkilökohtaisesti harjoittamaa kaupankäyntiä rahoitusvälineillä.

| — | FME laatii säännöt, joita sovelletaan kaikkiin vakuutusyhtiöissä käytettyihin palkkauksen bonusjärjestelmiin. |
| --- | --- |

—

FME laatii säännöt, joita sovelletaan kaikkiin vakuutusyhtiöissä käytettyihin palkkauksen bonusjärjestelmiin.

| — | Hallituksen on laadittava sitovat erityissäännöt sijoitusmenettelyistä ja sijoitustoiminnan harjoittamisesta tilanteessa, jossa yhtiö aikoo sijoittaa johonkin rahoitusvälineeseen, jota ei ole listattu rekisteröidyssä pörssissä. |
| --- | --- |

—

Hallituksen on laadittava sitovat erityissäännöt sijoitusmenettelyistä ja sijoitustoiminnan harjoittamisesta tilanteessa, jossa yhtiö aikoo sijoittaa johonkin rahoitusvälineeseen, jota ei ole listattu rekisteröidyssä pörssissä.

| — | Hallituksen on laadittava sitovat säännöt yksinomaan sijoitukseksi tarkoitetuista kiinteistöistä, jotka eivät tule yhtiön omaan käyttöön. |
| --- | --- |

—

Hallituksen on laadittava sitovat säännöt yksinomaan sijoitukseksi tarkoitetuista kiinteistöistä, jotka eivät tule yhtiön omaan käyttöön.

| — | Kaikki lainsäädännössä edellytetyt edellä mainitut sisäiset säännöt on toimitettava FME:lle tarkastettavaksi ja vahvistettavaksi. |
| --- | --- |

—

Kaikki lainsäädännössä edellytetyt edellä mainitut sisäiset säännöt on toimitettava FME:lle tarkastettavaksi ja vahvistettavaksi.

| (69) | Sjóvá on pannut sitä koskevat lainsäädännön muutokset täytäntöön. Lainsäädännön uusien vaatimusten mukaisesti Sjóván hallitus on päättänyt sijoituksia koskevista säännöistä ja näiden sääntöjen muuttamiseen on saatava FME:n hyväksyntä. Sjóván hallitus laati ja allekirjoitti hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevat säännöt 4 päivänä huhtikuuta 2011 ja toimitti ne FME:lle. Myös toimitusjohtaja on laatinut ja allekirjoittanut säännöt, jotka koskevat avaintyöntekijöiden vähimmäispätevyyden määrittelyä ja määrittämistä. |
| --- | --- |

(69)

Sjóvá on pannut sitä koskevat lainsäädännön muutokset täytäntöön. Lainsäädännön uusien vaatimusten mukaisesti Sjóván hallitus on päättänyt sijoituksia koskevista säännöistä ja näiden sääntöjen muuttamiseen on saatava FME:n hyväksyntä. Sjóván hallitus laati ja allekirjoitti hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevat säännöt 4 päivänä huhtikuuta 2011 ja toimitti ne FME:lle. Myös toimitusjohtaja on laatinut ja allekirjoittanut säännöt, jotka koskevat avaintyöntekijöiden vähimmäispätevyyden määrittelyä ja määrittämistä.

| (70) | Lisäksi Sjóvá perusti uuden riski- ja analyysijaoston huhtikuussa 2010. Jaosto on suoraan vastuussa toimitusjohtajalle, ja sen johdossa on pätevä aktuaari ja palveluksessa kuusi muuta työntekijää. Jaoston tarkoituksena on






  — | vastata sääntelyä ja varovaista riskienhallintaa koskevan menettelyn kirjallisesta laatimisesta ja täytäntöönpanosta Sjóván henki- ja vahinkovakuutustoiminnassa, |
| --- | --- | --- |

(70)

Lisäksi Sjóvá perusti uuden riski- ja analyysijaoston huhtikuussa 2010. Jaosto on suoraan vastuussa toimitusjohtajalle, ja sen johdossa on pätevä aktuaari ja palveluksessa kuusi muuta työntekijää. Jaoston tarkoituksena on

—

vastata sääntelyä ja varovaista riskienhallintaa koskevan menettelyn kirjallisesta laatimisesta ja täytäntöönpanosta Sjóván henki- ja vahinkovakuutustoiminnassa,

| — | analysoida riskiliikkeen tuloksia kaikissa Sjóvássa harjoitetun vakuutustoiminnan luokissa, |
| --- | --- |

—

analysoida riskiliikkeen tuloksia kaikissa Sjóvássa harjoitetun vakuutustoiminnan luokissa,

| — | antaa raportteja ja ehdottaa muutoksia vakuutusmaksutaulukkoihin, |
| --- | --- |

—

antaa raportteja ja ehdottaa muutoksia vakuutusmaksutaulukkoihin,

| — | vastata kaikkien vakuutusluokkien täsmällisistä vakuutusmaksutaulukoista, |
| --- | --- |

—

vastata kaikkien vakuutusluokkien täsmällisistä vakuutusmaksutaulukoista,

| — | panna täytäntöön kaikki Sjóván sisäiset riskienhallintaan liittyvät menettelyt, |
| --- | --- |

—

panna täytäntöön kaikki Sjóván sisäiset riskienhallintaan liittyvät menettelyt,

| — | analysoida vakuutusteknistä vastuuvelkaa säännöllisin väliajoin ja olla vastuussa täsmällisestä korvauksiin varautumisesta, |
| --- | --- |

—

analysoida vakuutusteknistä vastuuvelkaa säännöllisin väliajoin ja olla vastuussa täsmällisestä korvauksiin varautumisesta,

| — | tehdä stressitestejä ja omia riski- ja vakavaraisuusarvioita (ORSA), |
| --- | --- |

—

tehdä stressitestejä ja omia riski- ja vakavaraisuusarvioita (ORSA),

| — | vastata Solvenssi II -säännöstön ja sen vaatimusten täytäntöönpanosta Sjóvássa, |
| --- | --- |

—

vastata Solvenssi II -säännöstön ja sen vaatimusten täytäntöönpanosta Sjóvássa,

| — | antaa toimitusjohtajalle ja hallitukselle säännöllisin väliajoin raportteja riskienhallintaan liittyvistä kysymyksistä, ja |
| --- | --- |

—

antaa toimitusjohtajalle ja hallitukselle säännöllisin väliajoin raportteja riskienhallintaan liittyvistä kysymyksistä, ja

| — | tiedottaa ja raportoida FME:lle lainsäädännössä edellytetyllä tavalla kaikista riskienhallintaan ja teknisiin tuloksiin liittyvistä asioista. |
| --- | --- |

—

tiedottaa ja raportoida FME:lle lainsäädännössä edellytetyllä tavalla kaikista riskienhallintaan ja teknisiin tuloksiin liittyvistä asioista.

| (71) | Hallitus perusti vielä sisäisen tarkastuskomitean lainsäädännön vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(71)

Hallitus perusti vielä sisäisen tarkastuskomitean lainsäädännön vaatimusten mukaisesti.

7.2.3   Muut elinkelpoisuutta edistävät toimenpiteet

| (72) | Sjóvá on toteuttanut toimenpiteitä, joilla lisätään sen vakuutustoiminnan marginaalia ja vähennetään kuluja. Näihin toimenpiteisiin on kuulunut palkkavähennyksiä, markkinointi- ja muiden toimintakulujen karsimista ja vakuutustarjousten tekemistä koskevien tiukkojen sääntöjen käyttöönotto. Tällä hetkellä myöskään työntekijöiden bonusjärjestelmää ei ole käytössä. Sjóvá lopetti jälleenvakuutustoimintansa, jonka kautta se oli aiemmin hankkinut kansainvälisen vakuutusriskisalkun. |
| --- | --- |

(72)

Sjóvá on toteuttanut toimenpiteitä, joilla lisätään sen vakuutustoiminnan marginaalia ja vähennetään kuluja. Näihin toimenpiteisiin on kuulunut palkkavähennyksiä, markkinointi- ja muiden toimintakulujen karsimista ja vakuutustarjousten tekemistä koskevien tiukkojen sääntöjen käyttöönotto. Tällä hetkellä myöskään työntekijöiden bonusjärjestelmää ei ole käytössä. Sjóvá lopetti jälleenvakuutustoimintansa, jonka kautta se oli aiemmin hankkinut kansainvälisen vakuutusriskisalkun.

| (73) | Näillä toimenpiteillä pyritään erityisesti varmistamaan, että yhdistetty kulusuhde on alle 100 prosenttia eli että vakuutustoiminta on omillaan kestävää eikä sijoitustoiminnassa oteta aiheettomia riskejä. Näiden toimenpiteiden ansiosta Sjóvá onnistui parantamaan yhdistettyä kulusuhdettaan 114,4 prosentista vuonna 2005 peräti 95,6 prosenttiin vuonna 2010. Perusskenaarion ennusteiden mukaan kulusuhde säilyy alle 100 prosentissa vuoteen 2016 asti. |
| --- | --- |

(73)

Näillä toimenpiteillä pyritään erityisesti varmistamaan, että yhdistetty kulusuhde on alle 100 prosenttia eli että vakuutustoiminta on omillaan kestävää eikä sijoitustoiminnassa oteta aiheettomia riskejä. Näiden toimenpiteiden ansiosta Sjóvá onnistui parantamaan yhdistettyä kulusuhdettaan 114,4 prosentista vuonna 2005 peräti 95,6 prosenttiin vuonna 2010. Perusskenaarion ennusteiden mukaan kulusuhde säilyy alle 100 prosentissa vuoteen 2016 asti.

7.3   Sitoumukset

| (74) | Kuten liitteessä on esitetty, Islannin hallitus ja Sjóvá ovat sitoutuneet rajoittamaan vakuutustarjousten hinnoittelua tiettyjen yritysasiakkaiden kohdalla sekä kieltämään tietyt ostot ja mainostamistoiminnan. |
| --- | --- |

(74)

Kuten liitteessä on esitetty, Islannin hallitus ja Sjóvá ovat sitoutuneet rajoittamaan vakuutustarjousten hinnoittelua tiettyjen yritysasiakkaiden kohdalla sekä kieltämään tietyt ostot ja mainostamistoiminnan.

| (75) | Islannin viranomaiset ovat myös sitoutuneet toteuttamaan tiettyjä vakuutusmarkkinoiden toiminnan sääntelyyn liittyviä muutoksia liitteessä esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(75)

Islannin viranomaiset ovat myös sitoutuneet toteuttamaan tiettyjä vakuutusmarkkinoiden toiminnan sääntelyyn liittyviä muutoksia liitteessä esitetyllä tavalla.

II   ARVIOINTI

1.   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (76) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan sanamuoto on seuraava:
  ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(76)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan sanamuoto on seuraava:

”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

| (77) | Valvontaviranomainen arvioi edellä kohdassa 18 mainitut seuraavat toimenpiteet:






  1. | Islannin valtio osallistui Sjóván pääomitukseen siirtämällä SAT Holdingille kaksi hallussaan ollutta joukkovelkakirjaa, joiden arvoksi ulkopuolinen asiantuntija arvioi 11,6 miljardia Islannin kruunua (noin 76 miljoonaa euroa) ja jotka käytettiin Sjóván pääomaan. |
| --- | --- | --- |

(77)

Valvontaviranomainen arvioi edellä kohdassa 18 mainitut seuraavat toimenpiteet:

1.

Islannin valtio osallistui Sjóván pääomitukseen siirtämällä SAT Holdingille kaksi hallussaan ollutta joukkovelkakirjaa, joiden arvoksi ulkopuolinen asiantuntija arvioi 11,6 miljardia Islannin kruunua (noin 76 miljoonaa euroa) ja jotka käytettiin Sjóván pääomaan.

| 2. | Islannin valtio suostui myös korottamaan Glitnirin vakuuden, Avantin liikkeeseen laskeman joukkovelkakirjan, neljännestä kolmanneksi korkeimpaan etuoikeusasemaan, jotta Glitnir pystyi osallistumaan Sjóván pääomitukseen. Koska Avantin joukkovelkakirja kadotti valtaosan arvostaan sen jälkeen, kun Islannin korkein oikeus antoi päätöksensä 16 päivänä kesäkuuta 2010, Islannin valtio teki (ESI:n kautta) varainsiirtosopimuksen, joka oli päivätty 28 päivänä heinäkuuta 2010. ESI antoi sopimuksen mukaisesti lisäksi 683–739 miljoonaa Islannin kruunua Sjóván tilanteen vakauttamiseen ostamalla Avantin joukkovelkakirjan SAT Holdingilta 880 miljoonalla Islannin kruunulla. |
| --- | --- |

2.

Islannin valtio suostui myös korottamaan Glitnirin vakuuden, Avantin liikkeeseen laskeman joukkovelkakirjan, neljännestä kolmanneksi korkeimpaan etuoikeusasemaan, jotta Glitnir pystyi osallistumaan Sjóván pääomitukseen. Koska Avantin joukkovelkakirja kadotti valtaosan arvostaan sen jälkeen, kun Islannin korkein oikeus antoi päätöksensä 16 päivänä kesäkuuta 2010, Islannin valtio teki (ESI:n kautta) varainsiirtosopimuksen, joka oli päivätty 28 päivänä heinäkuuta 2010. ESI antoi sopimuksen mukaisesti lisäksi 683–739 miljoonaa Islannin kruunua Sjóván tilanteen vakauttamiseen ostamalla Avantin joukkovelkakirjan SAT Holdingilta 880 miljoonalla Islannin kruunulla.

| (78) | Näitä toimenpiteitä kutsutaan jäljempänä ’pääomitusta koskeviksi toimenpiteiksi’. |
| --- | --- |

(78)

Näitä toimenpiteitä kutsutaan jäljempänä ’pääomitusta koskeviksi toimenpiteiksi’.

1.1   Valtion varat

| (79) | Kuten valvontaviranomainen totesi alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, on selvää, että ensimmäinen pääomitusta koskevista toimenpiteistä rahoitettiin Islannin valtion antamista valtion varoista. |
| --- | --- |

(79)

Kuten valvontaviranomainen totesi alustavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, on selvää, että ensimmäinen pääomitusta koskevista toimenpiteistä rahoitettiin Islannin valtion antamista valtion varoista.

| (80) | Islannin valtio toteutti valtion varoista myös toisen pääomitusta koskevan toimenpiteen, SAT Holdingilta myöhemmin ostetun Avantin joukkovelkakirjan maksun. Lisäksi Glitnirin vakuutena olevan Avantin joukkovelkakirjan etuoikeusaseman korottaminen pienensi sitä todennäköisyyttä, että valtio saisi maksamansa summat takaisin joukkovelkakirjasta, ja vähensi näin sen saatavan arvoa. Todennäköisyyden pienentyminen vaikutti siis valtion varoihin. |
| --- | --- |

(80)

Islannin valtio toteutti valtion varoista myös toisen pääomitusta koskevan toimenpiteen, SAT Holdingilta myöhemmin ostetun Avantin joukkovelkakirjan maksun. Lisäksi Glitnirin vakuutena olevan Avantin joukkovelkakirjan etuoikeusaseman korottaminen pienensi sitä todennäköisyyttä, että valtio saisi maksamansa summat takaisin joukkovelkakirjasta, ja vähensi näin sen saatavan arvoa. Todennäköisyyden pienentyminen vaikutti siis valtion varoihin.

| (81) | Valvontaviranomainen toteaa näin ollen, että molempiin Sjóván hyväksi tehtyihin pääomitusta koskeviin toimenpiteisiin liittyi valtion varoja. |
| --- | --- |

(81)

Valvontaviranomainen toteaa näin ollen, että molempiin Sjóván hyväksi tehtyihin pääomitusta koskeviin toimenpiteisiin liittyi valtion varoja.

1.2   Tiettyjen yritysten tai tuotannonalojen suosiminen

| (82) | Toimenpiteen katsominen valtiontueksi edellyttää, että toimenpiteestä aiheutuu valikoivaa etua tietyille yrityksille tai tuotannonaloille. |
| --- | --- |

(82)

Toimenpiteen katsominen valtiontueksi edellyttää, että toimenpiteestä aiheutuu valikoivaa etua tietyille yrityksille tai tuotannonaloille.

| (83) | Pääomitusta koskevien toimenpiteiden tavoitteena oli varmistaa, että Sjóvá voisi täyttää vähimmäispääomaa koskevat lainsäädännön vaatimukset niin, että yhtiö voisi jatkaa toimintaansa vakuutusalalla. |
| --- | --- |

(83)

Pääomitusta koskevien toimenpiteiden tavoitteena oli varmistaa, että Sjóvá voisi täyttää vähimmäispääomaa koskevat lainsäädännön vaatimukset niin, että yhtiö voisi jatkaa toimintaansa vakuutusalalla.

| (84) | Islannin viranomaiset ovat vahvistaneet, että valtio osallistui Sjóván vakuutustoiminnan pääomitukseen, koska Glitnirillä ja Íslandsbankilla ei ollut itsellään varoja tarvittavaa pääomaa varten eikä halukasta muuta yksityistä sijoittajaa löytynyt. Tämä vahvistaa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä ilmi käyvän valvontaviranomaisen kannan, jonka mukaan Islannin valtio ei toiminut markkinataloussijoittajan tavoin osallistuessaan Sjóván pääomitukseen. |
| --- | --- |

(84)

Islannin viranomaiset ovat vahvistaneet, että valtio osallistui Sjóván vakuutustoiminnan pääomitukseen, koska Glitnirillä ja Íslandsbankilla ei ollut itsellään varoja tarvittavaa pääomaa varten eikä halukasta muuta yksityistä sijoittajaa löytynyt. Tämä vahvistaa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä ilmi käyvän valvontaviranomaisen kannan, jonka mukaan Islannin valtio ei toiminut markkinataloussijoittajan tavoin osallistuessaan Sjóván pääomitukseen.

| (85) | Valvontaviranomainen toteaa näin ollen, että pääomitusta koskevista toimenpiteistä aiheutui etua Sjóválle. Tämä etu oli selvästi valikoivaa, sillä toimenpiteet oli tarkoitettu vain Sjóván hyödyksi. |
| --- | --- |

(85)

Valvontaviranomainen toteaa näin ollen, että pääomitusta koskevista toimenpiteistä aiheutui etua Sjóválle. Tämä etu oli selvästi valikoivaa, sillä toimenpiteet oli tarkoitettu vain Sjóván hyödyksi.

| (86) | Valtiontuki liittyy siihen pääomaan, jota Sjóvá ei olisi saanut ilman valtion osallistumista, eli Islannin valtion aluksi antamiin 11,6 miljardiin Islannin kruunuun ja ESI:n 28 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyn varainsiirtosopimuksen mukaisesti antamiin varoihin, 683–739 miljoonaan Islannin kruunuun. Valvontaviranomainen arvioi näin ollen, että tuen osuus oli noin 12,3 miljardia Islannin kruunua. |
| --- | --- |

(86)

Valtiontuki liittyy siihen pääomaan, jota Sjóvá ei olisi saanut ilman valtion osallistumista, eli Islannin valtion aluksi antamiin 11,6 miljardiin Islannin kruunuun ja ESI:n 28 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyn varainsiirtosopimuksen mukaisesti antamiin varoihin, 683–739 miljoonaan Islannin kruunuun. Valvontaviranomainen arvioi näin ollen, että tuen osuus oli noin 12,3 miljardia Islannin kruunua.

1.3   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus sopimuspuolten väliseen kauppaan

| (87) | Pääomitusta koskevat toimenpiteet vahvistivat Sjóván asemaa kilpailijoihin (tai mahdollisiin kilpailijoihin) verrattuna Islannissa ja muissa ETA-valtioissa. Sjóvá on, kuten edellä kerrottiin, vakuutusmarkkinoilla toimiva yritys ja kyseisillä markkinoilla käydään kansainvälistä kilpailua ETA-alueella. Vaikka Islannin finanssimarkkinat ovat tällä hetkellä melko eristyksissä etenkin pääomavalvonnan vuoksi, vakuutuspalvelujen rajat ylittävää kauppaa käydään edelleen, ja sen osuus nousee pääomavalvonnan vähentyessä. Pääomitusta koskevat toimenpiteet siis vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua siten, että ne vaikuttavat sopimuspuolten väliseen kauppaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(87)

Pääomitusta koskevat toimenpiteet vahvistivat Sjóván asemaa kilpailijoihin (tai mahdollisiin kilpailijoihin) verrattuna Islannissa ja muissa ETA-valtioissa. Sjóvá on, kuten edellä kerrottiin, vakuutusmarkkinoilla toimiva yritys ja kyseisillä markkinoilla käydään kansainvälistä kilpailua ETA-alueella. Vaikka Islannin finanssimarkkinat ovat tällä hetkellä melko eristyksissä etenkin pääomavalvonnan vuoksi, vakuutuspalvelujen rajat ylittävää kauppaa käydään edelleen, ja sen osuus nousee pääomavalvonnan vähentyessä. Pääomitusta koskevat toimenpiteet siis vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua siten, että ne vaikuttavat sopimuspuolten väliseen kauppaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

1.4   Päätelmä valtiontuen olemassaolosta

| (88) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen toteaa, että pääomitusta koskevissa toimenpiteissä on kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(88)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen toteaa, että pääomitusta koskevissa toimenpiteissä on kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

2.   MENETTELYYN LIITTYVÄT VAATIMUKSET

| (89) | Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaiselle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös. |
| --- | --- |

(89)

Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaiselle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.

| (90) | Islannin viranomaiset eivät ilmoittaneet pääomitusta koskevista toimenpiteistä valvontaviranomaiselle ennen niiden toteuttamista. Näin ollen valvontaviranomainen toteaa, etteivät Islannin viranomaiset ole noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan. Tukitoimenpiteiden myöntäminen on siis tapahtunut lain vastaisesti. |
| --- | --- |

(90)

Islannin viranomaiset eivät ilmoittaneet pääomitusta koskevista toimenpiteistä valvontaviranomaiselle ennen niiden toteuttamista. Näin ollen valvontaviranomainen toteaa, etteivät Islannin viranomaiset ole noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan. Tukitoimenpiteiden myöntäminen on siis tapahtunut lain vastaisesti.

3.   TUEN SOVELTUMINEN ETA-SOPIMUKSEN TOIMINTAAN

| (91) | Valvontaviranomainen huomauttaa alustavasti, että Sjóvá olisi mennyt kiistatta konkurssiin ilman valtion väliintuloa, sillä se ei olisi pystynyt täyttämään lainsäädännön mukaisia pääomavaatimuksia. Sjóvá oli näin ollen vaikeuksissa oleva yritys ensimmäisen pääomitusta koskevan toimenpiteen ajankohtana. |
| --- | --- |

(91)

Valvontaviranomainen huomauttaa alustavasti, että Sjóvá olisi mennyt kiistatta konkurssiin ilman valtion väliintuloa, sillä se ei olisi pystynyt täyttämään lainsäädännön mukaisia pääomavaatimuksia. Sjóvá oli näin ollen vaikeuksissa oleva yritys ensimmäisen pääomitusta koskevan toimenpiteen ajankohtana.

| (92) | Valvontaviranomainen panee myös merkille, että Islannin viranomaiset väittävät, että Sjóván hyväksi tehdyt pääomitusta koskevat toimenpiteet kuuluvat ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan ja täyttävät valvontaviranomaisen rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(92)

Valvontaviranomainen panee myös merkille, että Islannin viranomaiset väittävät, että Sjóván hyväksi tehdyt pääomitusta koskevat toimenpiteet kuuluvat ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan ja täyttävät valvontaviranomaisen rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa asetetut vaatimukset.

3.1   Soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta: ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohta ja valvontaviranomaisen rakenneuudistusta koskevat suuntaviivat

| (93) | Sjóván kaltaisille vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää valtiontukea arvioidaan tavallisesti ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, mutta ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan valtiontukea voidaan antaa ”EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseksi”. |
| --- | --- |

(93)

Sjóván kaltaisille vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää valtiontukea arvioidaan tavallisesti ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, mutta ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan valtiontukea voidaan antaa ”EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseksi”.

3.1.1   ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan sovellettavuus

| (94) | Kuten edellä todettiin, Islannin viranomaiset antoivat Sjóván pääomitukseen tarvittavat ensimmäiset varat joukkovelkakirjojen siirtoa koskevalla sopimuksella, joka oli päivätty 8 päivänä heinäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(94)

Kuten edellä todettiin, Islannin viranomaiset antoivat Sjóván pääomitukseen tarvittavat ensimmäiset varat joukkovelkakirjojen siirtoa koskevalla sopimuksella, joka oli päivätty 8 päivänä heinäkuuta 2009.

| (95) | Islannin talous pyristeli tuolloin edelleen finanssikriisin kourissa. Erityisesti suurimmat liikepankit olivat selvitystilassa, hallitus oli ottanut käyttöön pääomavalvonnan, inflaatio kiihtyi huimaa vauhtia ja Islannin oli toteutettava säästöohjelma osana sen valmiusluottojärjestelyyn liittyviä ehtoja ja IMF:ltä saatua lainaa. Tätä taustaa vasten FME varoitti Islannin taloudelle ja yhteiskunnalle koituvista vakavista seurauksista, jos Sjóván annettaisiin kaatua, finanssimarkkinoihin kohdistuvan systeemisen vaikutuksen riski mukaan lukien (9). |
| --- | --- |

(95)

Islannin talous pyristeli tuolloin edelleen finanssikriisin kourissa. Erityisesti suurimmat liikepankit olivat selvitystilassa, hallitus oli ottanut käyttöön pääomavalvonnan, inflaatio kiihtyi huimaa vauhtia ja Islannin oli toteutettava säästöohjelma osana sen valmiusluottojärjestelyyn liittyviä ehtoja ja IMF:ltä saatua lainaa. Tätä taustaa vasten FME varoitti Islannin taloudelle ja yhteiskunnalle koituvista vakavista seurauksista, jos Sjóván annettaisiin kaatua, finanssimarkkinoihin kohdistuvan systeemisen vaikutuksen riski mukaan lukien (9).

| (96) | Valvontaviranomainen huomauttaa, että yhden yhtiön kaatumisella on vakuutusalalla yleensä vähemmän todennäköisesti systeemistä vaikutusta kuin yhden yhtiön kaatumisella pankkialalla. Tässä tapauksessa Sjóván konkurssin vaikutusta on kuitenkin arvioitava ottamalla huomioon Islantia vuosina 2008–2009 koetellut vakava finanssi- ja talouskriisi. |
| --- | --- |

(96)

Valvontaviranomainen huomauttaa, että yhden yhtiön kaatumisella on vakuutusalalla yleensä vähemmän todennäköisesti systeemistä vaikutusta kuin yhden yhtiön kaatumisella pankkialalla. Tässä tapauksessa Sjóván konkurssin vaikutusta on kuitenkin arvioitava ottamalla huomioon Islantia vuosina 2008–2009 koetellut vakava finanssi- ja talouskriisi.

| (97) | Valvontaviranomainen yhtyy Islannin viranomaisten arvioon, jonka mukaan tällaisen kriisin mahdollinen vaikutus ei rajoittuisi välttämättä ainoastaan Sjóváan eikä edes koko finanssijärjestelmään, ennen kuin luottamus finanssijärjestelmään saataisiin palautettua. |
| --- | --- |

(97)

Valvontaviranomainen yhtyy Islannin viranomaisten arvioon, jonka mukaan tällaisen kriisin mahdollinen vaikutus ei rajoittuisi välttämättä ainoastaan Sjóváan eikä edes koko finanssijärjestelmään, ennen kuin luottamus finanssijärjestelmään saataisiin palautettua.

| (98) | Valvontaviranomainen katsoo näin ollen, että valtion osallistumista pääomitukseen heinäkuussa 2009 voidaan pitää tarkoituksena poistaa Islannin taloudessa oleva vakava häiriö. |
| --- | --- |

(98)

Valvontaviranomainen katsoo näin ollen, että valtion osallistumista pääomitukseen heinäkuussa 2009 voidaan pitää tarkoituksena poistaa Islannin taloudessa oleva vakava häiriö.

3.1.2   Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen soveltaminen

| (99) | Valvontaviranomaisen rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa on annettu valtiontukisäännöt, joita sovelletaan rahoituslaitosten rakenneuudistukseen finanssikriisin aikana. |
| --- | --- |

(99)

Valvontaviranomaisen rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa on annettu valtiontukisäännöt, joita sovelletaan rahoituslaitosten rakenneuudistukseen finanssikriisin aikana.

| (100) | Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen mukaan rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen voidaan katsoa olevan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen, jos finanssikriisin yhteydessä toteutettava rahoituslaitoksen rakenneuudistus






  — | johtaa yhtiön elinkelpoisuuden palautumiseen, |
| --- | --- | --- |

(100)

Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen mukaan rahoituslaitoksen rakenneuudistuksen voidaan katsoa olevan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen, jos finanssikriisin yhteydessä toteutettava rahoituslaitoksen rakenneuudistus

—

johtaa yhtiön elinkelpoisuuden palautumiseen,

| — | sisältää edunsaajan riittävän omarahoitusosuuden (taakanjako); ja |
| --- | --- |

—

sisältää edunsaajan riittävän omarahoitusosuuden (taakanjako); ja

| — | sisältää riittävät toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

—

sisältää riittävät toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi.

| (101) | Valvontaviranomainen arvioi siis jäljempänä Sjóván rakenneuudistussuunnitelman perusteella, täyttyvätkö nämä kriteerit ja ovatko edellä kuvatut tukitoimenpiteet ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaa rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(101)

Valvontaviranomainen arvioi siis jäljempänä Sjóván rakenneuudistussuunnitelman perusteella, täyttyvätkö nämä kriteerit ja ovatko edellä kuvatut tukitoimenpiteet ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaa rakenneuudistustukea.

3.2   Elinkelpoisuuden palautuminen

| (102) | Valvontaviranomainen on määrittänyt seuraavat syyt Sjóván vaikeuksille, jotka johtivat valtion väliintuloon: i) epäasianmukaiset sijoituskäytännöt, ii) riittämätön hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä sekä riskienhallinta; ja iii) vakuutustuotteiden riittämätön kannattavuus. |
| --- | --- |

(102)

Valvontaviranomainen on määrittänyt seuraavat syyt Sjóván vaikeuksille, jotka johtivat valtion väliintuloon: i) epäasianmukaiset sijoituskäytännöt, ii) riittämätön hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä sekä riskienhallinta; ja iii) vakuutustuotteiden riittämätön kannattavuus.

| (103) | Rakenneuudistussuunnitelmalla puututaan näihin vaikeuksien syihin sekä muihin yhtiön riskitekijöihin. |
| --- | --- |

(103)

Rakenneuudistussuunnitelmalla puututaan näihin vaikeuksien syihin sekä muihin yhtiön riskitekijöihin.

3.2.1   Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointi — vakuutustoiminnan erottaminen ja sijoitusten purkaminen

| (104) | Sjóván vakuutustoiminnan siirtäminen uudelle yritykselle vapautti vakuutustoiminnan entiseen sijoitussalkkuun liittyvistä riskeistä. Tämän toimenpiteen avulla Sjóvá pystyi pääomituksen jälkeen keskittymään jälleen vakuutustoimintaansa. |
| --- | --- |

(104)

Sjóván vakuutustoiminnan siirtäminen uudelle yritykselle vapautti vakuutustoiminnan entiseen sijoitussalkkuun liittyvistä riskeistä. Tämän toimenpiteen avulla Sjóvá pystyi pääomituksen jälkeen keskittymään jälleen vakuutustoimintaansa.

| (105) | Valvontaviranomainen katsoo, että siirron jälkeen Sjóváan ei kohdistu enää liian suurta riskiä entisestä sijoitussalkusta, joka on purettu erillisessä yhtiössä. |
| --- | --- |

(105)

Valvontaviranomainen katsoo, että siirron jälkeen Sjóváan ei kohdistu enää liian suurta riskiä entisestä sijoitussalkusta, joka on purettu erillisessä yhtiössä.

3.2.2   Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointi — hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän sekä riskienhallinnan parantaminen

| (106) | Valvontaviranomainen panee merkille, että Sjóvá on pannut täytäntöön vuonna 2010 voimaan tulleen Islannin vakuutustoiminnasta annetun lain vaatimukset, joihin sisältyvät hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää sekä muuta valvontaa koskevat tiukemmat säännöt. Näillä muutoksilla vahvistetaan Sjóván hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ja pohjustetaan FME:n toteuttamaa kattavaa valvontaa, joka kohdistuu myös sijoituspolitiikkaan. |
| --- | --- |

(106)

Valvontaviranomainen panee merkille, että Sjóvá on pannut täytäntöön vuonna 2010 voimaan tulleen Islannin vakuutustoiminnasta annetun lain vaatimukset, joihin sisältyvät hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää sekä muuta valvontaa koskevat tiukemmat säännöt. Näillä muutoksilla vahvistetaan Sjóván hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ja pohjustetaan FME:n toteuttamaa kattavaa valvontaa, joka kohdistuu myös sijoituspolitiikkaan.

| (107) | Sjóvá on perustanut lisäksi riski- ja analyysijaoston, jolla on huomattavasti resursseja riskienhallinnan ja toiminnan valvonnan parantamiseen, sekä sisäisen tarkastuskomitean. Se on myös ryhtynyt noudattamaan virallisesti keskeisiä käytäntöjä, esimerkiksi vakuutustarjousten hinnoittelua ja sijoituspolitiikkaa. Käytäntöjen noudattaminen työntekijöiden keskuudessa pyritään varmistamaan säännöllisellä valvonnalla. |
| --- | --- |

(107)

Sjóvá on perustanut lisäksi riski- ja analyysijaoston, jolla on huomattavasti resursseja riskienhallinnan ja toiminnan valvonnan parantamiseen, sekä sisäisen tarkastuskomitean. Se on myös ryhtynyt noudattamaan virallisesti keskeisiä käytäntöjä, esimerkiksi vakuutustarjousten hinnoittelua ja sijoituspolitiikkaa. Käytäntöjen noudattaminen työntekijöiden keskuudessa pyritään varmistamaan säännöllisellä valvonnalla.

| (108) | Valvontaviranomainen panee vielä merkille, että entisen osakkaan Milestonen nimittämät toimitusjohtaja ja hallituksen jäsenet vaihdettiin vuonna 2009. |
| --- | --- |

(108)

Valvontaviranomainen panee vielä merkille, että entisen osakkaan Milestonen nimittämät toimitusjohtaja ja hallituksen jäsenet vaihdettiin vuonna 2009.

| (109) | Valvontaviranomainen katsoo, että edellä esitetyt toimenpiteet ovat asianmukaisia ja niillä voidaan puuttua hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän sekä riskienhallinnan puutteisiin, jotka lisäsivät Sjóván talousvaikeuksia. |
| --- | --- |

(109)

Valvontaviranomainen katsoo, että edellä esitetyt toimenpiteet ovat asianmukaisia ja niillä voidaan puuttua hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän sekä riskienhallinnan puutteisiin, jotka lisäsivät Sjóván talousvaikeuksia.

3.2.3   Rakenneuudistustoimenpiteiden arviointi — kannattavuutta edistävät toimenpiteet

| (110) | Valvontaviranomainen panee merkille Sjóván toteuttamat toimenpiteet, joilla on pyritty lisäämään sen kannattavuutta niin marginaaleja parantamalla kuin kuluja vähentämällä. Näiden toimenpiteiden tuloksena Sjóvá on pystynyt parantamaan merkittävästi yhdistettyä kulusuhdettaan ja harjoittamaan vakuutustoimintaansa kannattavalla tavalla. Rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan kannattavuuden paranevan entisestään. |
| --- | --- |

(110)

Valvontaviranomainen panee merkille Sjóván toteuttamat toimenpiteet, joilla on pyritty lisäämään sen kannattavuutta niin marginaaleja parantamalla kuin kuluja vähentämällä. Näiden toimenpiteiden tuloksena Sjóvá on pystynyt parantamaan merkittävästi yhdistettyä kulusuhdettaan ja harjoittamaan vakuutustoimintaansa kannattavalla tavalla. Rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan kannattavuuden paranevan entisestään.

| (111) | Valvontaviranomaisen mielestä Sjóván vakuutustoiminnan harjoittamisen pitäisi olla näiden toimenpiteiden avulla kannattavaa ja sijoitustuottoihin turvautumista pitäisi pystyä vähentämään, minkä avulla Sjóvá voi pitäytyä varovaisemmassa sijoituspolitiikassa. Samalla toimenpiteiden pitäisi auttaa Sjóváa vahvistamaan pääomaansa etenkin epäedullisten tapahtumien varalta, esitetyssä stressiskenaariossa arvioidut tilanteet mukaan lukien. |
| --- | --- |

(111)

Valvontaviranomaisen mielestä Sjóván vakuutustoiminnan harjoittamisen pitäisi olla näiden toimenpiteiden avulla kannattavaa ja sijoitustuottoihin turvautumista pitäisi pystyä vähentämään, minkä avulla Sjóvá voi pitäytyä varovaisemmassa sijoituspolitiikassa. Samalla toimenpiteiden pitäisi auttaa Sjóváa vahvistamaan pääomaansa etenkin epäedullisten tapahtumien varalta, esitetyssä stressiskenaariossa arvioidut tilanteet mukaan lukien.

3.2.4   Talousennusteiden arviointi

| (112) | Islannin viranomaiset ovat toimittaneet rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 13 kohdan mukaisesti talousennusteet, jotka kattavat sekä perusskenaarion että kolme stressiskenaariota. |
| --- | --- |

(112)

Islannin viranomaiset ovat toimittaneet rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 13 kohdan mukaisesti talousennusteet, jotka kattavat sekä perusskenaarion että kolme stressiskenaariota.

| (113) | Rakenneuudistussuunnitelmassa annetut talousennusteet perustuvat perusskenaariossa olettamiin, jotka ovat riittävän varovaisia ja maltillisia. Perusskenaariossa Sjóvá tuottaisi voittoa ja lujittaisi pääomapohjaansa koko suunnitelmakauden ajan. Perusskenaariossa ennakoitu Sjóván oman pääoman tuotto on noin [...] prosenttia rakenneuudistuskauden päättyessä, mikä vaikuttaa olevan alan nykyisten markkinavaatimusten mukainen. Lisäksi Sjóván ennakoitu yhdistetty kulusuhde pysyy alle 100 prosentissa, mikä osoittaa, että operatiivinen vakuutustoiminta säilyy kannattavana eikä Sjóván tarvitse noudattaa aiheettoman riskialtista sijoitusstrategiaa riittävän tuoton aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

(113)

Rakenneuudistussuunnitelmassa annetut talousennusteet perustuvat perusskenaariossa olettamiin, jotka ovat riittävän varovaisia ja maltillisia. Perusskenaariossa Sjóvá tuottaisi voittoa ja lujittaisi pääomapohjaansa koko suunnitelmakauden ajan. Perusskenaariossa ennakoitu Sjóván oman pääoman tuotto on noin [...] prosenttia rakenneuudistuskauden päättyessä, mikä vaikuttaa olevan alan nykyisten markkinavaatimusten mukainen. Lisäksi Sjóván ennakoitu yhdistetty kulusuhde pysyy alle 100 prosentissa, mikä osoittaa, että operatiivinen vakuutustoiminta säilyy kannattavana eikä Sjóván tarvitse noudattaa aiheettoman riskialtista sijoitusstrategiaa riittävän tuoton aikaansaamiseksi.

| (114) | Valvontaviranomainen ei kyseenalaista sitä, että stressiskenaarioiden olettamilla saadaan aikaan riittävä stressitaso, jotta Sjóván kykyä säilyä maksukykyisenä voidaan arvioida. Niihin perustuvien talousennusteiden perusteella Sjóvá säilyisi maksukykyisenä koko suunnitelmakauden kaikissa kolmessa stressiskenaariossa. Valvontaviranomainen katsoo, että rakenneuudistuskautta pidemmälle ulottuvien kolmen erilaisen stressiskenaarion esittäminen tekee stressitestistä vankkapohjaisen. Skenaariot kattavat etenkin pitkittyneen talouden taantuman sekä muita stressitekijöitä, jotka liittyvät erityisesti Islannin tilanteeseen (esimerkiksi pääomavalvonta). Maksukykyä koskevia lainsäädännön vaatimuksia ei rikottaisi missään vaiheessa suunnitelmakautta yhdessäkään kolmesta stressiskenaariosta. |
| --- | --- |

(114)

Valvontaviranomainen ei kyseenalaista sitä, että stressiskenaarioiden olettamilla saadaan aikaan riittävä stressitaso, jotta Sjóván kykyä säilyä maksukykyisenä voidaan arvioida. Niihin perustuvien talousennusteiden perusteella Sjóvá säilyisi maksukykyisenä koko suunnitelmakauden kaikissa kolmessa stressiskenaariossa. Valvontaviranomainen katsoo, että rakenneuudistuskautta pidemmälle ulottuvien kolmen erilaisen stressiskenaarion esittäminen tekee stressitestistä vankkapohjaisen. Skenaariot kattavat etenkin pitkittyneen talouden taantuman sekä muita stressitekijöitä, jotka liittyvät erityisesti Islannin tilanteeseen (esimerkiksi pääomavalvonta). Maksukykyä koskevia lainsäädännön vaatimuksia ei rikottaisi missään vaiheessa suunnitelmakautta yhdessäkään kolmesta stressiskenaariosta.

| (115) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen toteaa, että Sjóván talousennusteista käy ilmi, että yhtiön elinkelpoisuus palaa, kuten rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa edellytetään. Valvontaviranomainen huomauttaa samoin, että yksityinen sijoittaja SF1 suostui ostamaan määräysvaltaan oikeuttavan osuuden Sjóvásta Islannin valtiolta. Yksityisen markkinatoimijan halu tehdä merkittävä sijoitus yhtiöön vahvistaa tätä havaintoa entisestään. |
| --- | --- |

(115)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen toteaa, että Sjóván talousennusteista käy ilmi, että yhtiön elinkelpoisuus palaa, kuten rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa edellytetään. Valvontaviranomainen huomauttaa samoin, että yksityinen sijoittaja SF1 suostui ostamaan määräysvaltaan oikeuttavan osuuden Sjóvásta Islannin valtiolta. Yksityisen markkinatoimijan halu tehdä merkittävä sijoitus yhtiöön vahvistaa tätä havaintoa entisestään.

3.3   Oma rahoitusosuus — taakanjako

| (116) | Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen mukaan edunsaajan asianmukainen oma rahoitusosuus on välttämätön tuen määrän rajaamiseksi mahdollisimman pieneksi sekä kilpailun vääristymisen ja moraalikadon estämiseksi. Tätä varten rakenneuudistuksen kustannusten olisi ensinnäkin oltava pienet ja toiseksi tuen määrän olisi oltava vähäinen merkittävän oman rahoitusosuuden ansiosta. |
| --- | --- |

(116)

Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen mukaan edunsaajan asianmukainen oma rahoitusosuus on välttämätön tuen määrän rajaamiseksi mahdollisimman pieneksi sekä kilpailun vääristymisen ja moraalikadon estämiseksi. Tätä varten rakenneuudistuksen kustannusten olisi ensinnäkin oltava pienet ja toiseksi tuen määrän olisi oltava vähäinen merkittävän oman rahoitusosuuden ansiosta.

| (117) | Rakenneuudistuksen kustannusten rajoittamisen osalta rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 23 kohdassa todetaan, että rakenneuudistustuki olisi rajattava kattamaan vain ne kustannukset, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Lisäksi jotta tuen määrä säilyy mahdollisimman vähäisenä, rahoituslaitosten olisi käytettävä ensin omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Näin ollen myös rahoituslaitokseen sijoittaneiden tulisi osallistua valtion ohella rakenneuudistukseen liittyviin kustannuksiin kattamalla tappiot käytettävissä olevalla pääomalla ja maksamalla asianmukainen korvaus valtion väliintulosta. |
| --- | --- |

(117)

Rakenneuudistuksen kustannusten rajoittamisen osalta rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 23 kohdassa todetaan, että rakenneuudistustuki olisi rajattava kattamaan vain ne kustannukset, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Lisäksi jotta tuen määrä säilyy mahdollisimman vähäisenä, rahoituslaitosten olisi käytettävä ensin omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Näin ollen myös rahoituslaitokseen sijoittaneiden tulisi osallistua valtion ohella rakenneuudistukseen liittyviin kustannuksiin kattamalla tappiot käytettävissä olevalla pääomalla ja maksamalla asianmukainen korvaus valtion väliintulosta.

3.3.1   Rakenneuudistukseen liittyvien kustannusten rajoittaminen

| (118) | Sjóván pääomitus rajoitettiin siihen määrään, joka oli välttämätön lainsäädännön mukaisten vähimmäispääomaa koskevien vaatimusten täyttämiseksi, ja tässä Islannin valtion osuudeksi jäi ainoastaan se määrä, jota Sjóván päävelkojat Glitnir ja Íslandsbanki eivät pystyneet antamaan. |
| --- | --- |

(118)

Sjóván pääomitus rajoitettiin siihen määrään, joka oli välttämätön lainsäädännön mukaisten vähimmäispääomaa koskevien vaatimusten täyttämiseksi, ja tässä Islannin valtion osuudeksi jäi ainoastaan se määrä, jota Sjóván päävelkojat Glitnir ja Íslandsbanki eivät pystyneet antamaan.

| (119) | Siirtämällä vakuutustoiminta uudelle yhtiölle varmistettiin, että pääomitus saatiin rajattua siihen, mikä oli välttämätöntä toimivan vakuutustoiminnan kannalta, eikä sillä katettu entisen sijoitussalkun tappioita. |
| --- | --- |

(119)

Siirtämällä vakuutustoiminta uudelle yhtiölle varmistettiin, että pääomitus saatiin rajattua siihen, mikä oli välttämätöntä toimivan vakuutustoiminnan kannalta, eikä sillä katettu entisen sijoitussalkun tappioita.

| (120) | Pääomituksen rajoittaminen välttämättömään vähimmäismäärään rajoitti myös Sjóván kykyä kilpailla markkinoilla. Yhdelläkään rakenneuudistussuunnitelman kustannuksista ei myöskään pyritä pääsemään uusille markkinoille tai laajentamaan Sjóván liiketoimintaa millään tavalla. |
| --- | --- |

(120)

Pääomituksen rajoittaminen välttämättömään vähimmäismäärään rajoitti myös Sjóván kykyä kilpailla markkinoilla. Yhdelläkään rakenneuudistussuunnitelman kustannuksista ei myöskään pyritä pääsemään uusille markkinoille tai laajentamaan Sjóván liiketoimintaa millään tavalla.

| (121) | Näistä syistä valvontaviranomainen katsoo, että asianmukaiset toimet on toteutettu rakenneuudistustuen määrän rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

(121)

Näistä syistä valvontaviranomainen katsoo, että asianmukaiset toimet on toteutettu rakenneuudistustuen määrän rajoittamiseksi.

3.3.2   Taakanjako/oma rahoitusosuus

| (122) | Kuten rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 24 kohdassa todetaan, yritysten tulisi käyttää omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Lisäksi valvontaviranomainen tutkii, onko nykyisten osakkaiden rahoitusasema heikentynyt kokonaan tai osittain pääomanlisäyksen vuoksi. |
| --- | --- |

(122)

Kuten rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 24 kohdassa todetaan, yritysten tulisi käyttää omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Lisäksi valvontaviranomainen tutkii, onko nykyisten osakkaiden rahoitusasema heikentynyt kokonaan tai osittain pääomanlisäyksen vuoksi.

| (123) | Valvontaviranomainen huomauttaa, että Sjóván aiemmat omistajat ovat osallistuneet rakenneuudistuksen kustannuksiin. Etenkin Milestone menetti koko osuutensa yhtiöstä saamatta lainkaan korvausta, kun Glitnir otti Sjóván haltuunsa. SJE:n hallussa tällä hetkellä olevan entisen sijoitussalkun purkaminen lisää sijoittajien tappioita entisestään. Nämä toimenpiteet ovat osa taakanjakoa ja vähentävät tuesta johtuvaa moraalikatoa. |
| --- | --- |

(123)

Valvontaviranomainen huomauttaa, että Sjóván aiemmat omistajat ovat osallistuneet rakenneuudistuksen kustannuksiin. Etenkin Milestone menetti koko osuutensa yhtiöstä saamatta lainkaan korvausta, kun Glitnir otti Sjóván haltuunsa. SJE:n hallussa tällä hetkellä olevan entisen sijoitussalkun purkaminen lisää sijoittajien tappioita entisestään. Nämä toimenpiteet ovat osa taakanjakoa ja vähentävät tuesta johtuvaa moraalikatoa.

| (124) | Valvontaviranomainen huomauttaa Sjóván tuottamien sisäisten varojen käyttämisestä rakenneuudistuskustannuksiin, että Sjóvá on toteuttanut toimenpiteitä sekä kannattavuuden parantamiseksi että kustannusten vähentämiseksi. Näillä toimenpiteillä varmistetaan, että Sjóván toiminnassa syntyy riittävästi voittoa, niin että pääomapohjaa saadaan vahvistettua ajan kuluessa. Valvontaviranomainen huomauttaa, ettei rakenneuudistussuunnitelmassa kaavailla osinkojen maksamista ennen vuotta 2014. |
| --- | --- |

(124)

Valvontaviranomainen huomauttaa Sjóván tuottamien sisäisten varojen käyttämisestä rakenneuudistuskustannuksiin, että Sjóvá on toteuttanut toimenpiteitä sekä kannattavuuden parantamiseksi että kustannusten vähentämiseksi. Näillä toimenpiteillä varmistetaan, että Sjóván toiminnassa syntyy riittävästi voittoa, niin että pääomapohjaa saadaan vahvistettua ajan kuluessa. Valvontaviranomainen huomauttaa, ettei rakenneuudistussuunnitelmassa kaavailla osinkojen maksamista ennen vuotta 2014.

| (125) | Islannin valtio on pystynyt myymään kaikki osakkeensa Sjóvássa yksityiselle sijoittajalle vain kolmen vuoden kuluessa ja kattamaan näin lähes kaksi kolmannesta valtiontukena myönnetyistä varoista. |
| --- | --- |

(125)

Islannin valtio on pystynyt myymään kaikki osakkeensa Sjóvássa yksityiselle sijoittajalle vain kolmen vuoden kuluessa ja kattamaan näin lähes kaksi kolmannesta valtiontukena myönnetyistä varoista.

| (126) | Edellä esitettyjen toimenpiteiden perusteella valvontaviranomainen katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmalla taataan riittävä taakanjako ja oman rahoituksen osuus rakenneuudistuksessa. |
| --- | --- |

(126)

Edellä esitettyjen toimenpiteiden perusteella valvontaviranomainen katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmalla taataan riittävä taakanjako ja oman rahoituksen osuus rakenneuudistuksessa.

3.4   Kilpailun vääristämisen lieventämiseksi toteutettavat toimenpiteet

| (127) | Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 31 kohdan mukaan tuen määrää ja siitä seuraavaa kilpailun vääristymistä arvioidessaan valvontaviranomaisen on otettava huomioon saadun valtiontuen absoluuttinen ja suhteellinen määrä. |
| --- | --- |

(127)

Rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 31 kohdan mukaan tuen määrää ja siitä seuraavaa kilpailun vääristymistä arvioidessaan valvontaviranomaisen on otettava huomioon saadun valtiontuen absoluuttinen ja suhteellinen määrä.

| (128) | Kuten edellä on esitetty, Sjóvá sai valtiontukena yhteensä noin 12,3 miljardia Islannin kruunua (noin 77 miljoonaa euroa). Tämä on lähes 80 prosenttia pääomatarpeesta ensimmäisen pääomituksen ajankohtana. Tämä osoittaa, että Sjóván saaman tuen määrä oli suhteellisen suuri. Lisäksi Sjóvá olisi joutunut poistumaan markkinoilta ilman valtion väliintuloa. |
| --- | --- |

(128)

Kuten edellä on esitetty, Sjóvá sai valtiontukena yhteensä noin 12,3 miljardia Islannin kruunua (noin 77 miljoonaa euroa). Tämä on lähes 80 prosenttia pääomatarpeesta ensimmäisen pääomituksen ajankohtana. Tämä osoittaa, että Sjóván saaman tuen määrä oli suhteellisen suuri. Lisäksi Sjóvá olisi joutunut poistumaan markkinoilta ilman valtion väliintuloa.

| (129) | Näiden seikkojen perusteella valvontaviranomainen tarkasteli ensin kilpailun vääristämisen lieventämiseksi toteutettuja rakenteellisia toimenpiteitä. Valvontaviranomainen arvioi erityisesti Sjóván tytäryhtiön, Sjóvá Lifen, hoitaman henkivakuutustoiminnan mahdollista divestointia. |
| --- | --- |

(129)

Näiden seikkojen perusteella valvontaviranomainen tarkasteli ensin kilpailun vääristämisen lieventämiseksi toteutettuja rakenteellisia toimenpiteitä. Valvontaviranomainen arvioi erityisesti Sjóván tytäryhtiön, Sjóvá Lifen, hoitaman henkivakuutustoiminnan mahdollista divestointia.

| (130) | Islannin viranomaiset ovat esittäneet yksityiskohtaista tietoa henkivakuutustoiminnan tärkeydestä Sjóván elinkelpoisuudelle. Ne toivat erityisesti esille tämän liiketoiminta-alueen liittämisen Sjóván tuotevalikoimaan sekä sen, että asiakkaiden keskuudessa on kysyntää vakuutuspaketeille, joihin sisältyy sekä vahinko- että henkivakuutustuotteita, ja että vahinkovakuutusalan suurimmat kilpailijat kykenevät vastaamaan tähän kysyntään. Tällä perusteella Islannin viranomaiset esittivät, että valvontaviranomaisen olisi sovellettava periaatetta, jonka mukaan kilpailun vääristämisen rajoittamiseksi toteutettavat toimenpiteet eivät saisi vaarantaa elinkelpoisuuden palauttamista rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 32 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(130)

Islannin viranomaiset ovat esittäneet yksityiskohtaista tietoa henkivakuutustoiminnan tärkeydestä Sjóván elinkelpoisuudelle. Ne toivat erityisesti esille tämän liiketoiminta-alueen liittämisen Sjóván tuotevalikoimaan sekä sen, että asiakkaiden keskuudessa on kysyntää vakuutuspaketeille, joihin sisältyy sekä vahinko- että henkivakuutustuotteita, ja että vahinkovakuutusalan suurimmat kilpailijat kykenevät vastaamaan tähän kysyntään. Tällä perusteella Islannin viranomaiset esittivät, että valvontaviranomaisen olisi sovellettava periaatetta, jonka mukaan kilpailun vääristämisen rajoittamiseksi toteutettavat toimenpiteet eivät saisi vaarantaa elinkelpoisuuden palauttamista rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 32 kohdan mukaisesti.

| (131) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen toteaa, ettei olisi ollut asianmukaista vaatia Sjóváa divestoimaan henkivakuutustoimintaa. |
| --- | --- |

(131)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen toteaa, ettei olisi ollut asianmukaista vaatia Sjóváa divestoimaan henkivakuutustoimintaa.

| (132) | Rakenteellisia toimenpiteitä ei toteutettu, joten valvontaviranomaisen on arvioitava menettelytapoihin liittyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(132)

Rakenteellisia toimenpiteitä ei toteutettu, joten valvontaviranomaisen on arvioitava menettelytapoihin liittyviä toimenpiteitä.

| (133) | Valvontaviranomainen huomauttaa, että Sjóván markkinaosuus on laskenut merkittävästi finanssikriisin alkamisesta. Islannin viranomaiset ovat tuoneet esille erityisesti 30 päivän ”siirtoajan” vaikutuksen markkinaosuuksiin syyskuussa 2009: kilpailijat saivat tällöin tilaisuuden ottaa yhteyttä kaikkiin Sjóván asiakkaisiin vahinkovakuutusten segmentillä ja tehdä kilpailevia tarjouksia. Islannin viranomaiset väittävät, että tällä sääntelytoimenpiteellä puututtiin jossain määrin kilpailun vääristymiseen. |
| --- | --- |

(133)

Valvontaviranomainen huomauttaa, että Sjóván markkinaosuus on laskenut merkittävästi finanssikriisin alkamisesta. Islannin viranomaiset ovat tuoneet esille erityisesti 30 päivän ”siirtoajan” vaikutuksen markkinaosuuksiin syyskuussa 2009: kilpailijat saivat tällöin tilaisuuden ottaa yhteyttä kaikkiin Sjóván asiakkaisiin vahinkovakuutusten segmentillä ja tehdä kilpailevia tarjouksia. Islannin viranomaiset väittävät, että tällä sääntelytoimenpiteellä puututtiin jossain määrin kilpailun vääristymiseen.

| (134) | Valvontaviranomainen huomauttaa lisäksi, ettei rakenneuudistussuunnitelmassa ennusteta Sjóván markkinaosuuden kasvavan mitenkään aggressiivisesti ja että uudet hinnoittelua ja riskienhallintaa koskevat käytännöt on suunniteltu varmistamaan, että Sjóvá tekee tarjouksia vain riittävän kannattavasta toiminnasta. |
| --- | --- |

(134)

Valvontaviranomainen huomauttaa lisäksi, ettei rakenneuudistussuunnitelmassa ennusteta Sjóván markkinaosuuden kasvavan mitenkään aggressiivisesti ja että uudet hinnoittelua ja riskienhallintaa koskevat käytännöt on suunniteltu varmistamaan, että Sjóvá tekee tarjouksia vain riittävän kannattavasta toiminnasta.

| (135) | Lisäksi Islannin viranomaiset ja Sjóvá ovat sitoutuneet hinnoittelun rajoittamiseen tietyille yritysasiakkaille tehtävissä tarjouksissa rakenneuudistuskauden ajan, mistä on tarkempaa tietoa liitteessä. Tällä sitoumuksella annetaan lisätakeet Sjóván mahdollisen aggressiivisen markkinakäyttäytymisen estämisestä, ja kaikki sitoumuksesta johtuvat vakuutustoiminnan tappiot koituvat Sjóván kilpailijoiden hyödyksi. |
| --- | --- |

(135)

Lisäksi Islannin viranomaiset ja Sjóvá ovat sitoutuneet hinnoittelun rajoittamiseen tietyille yritysasiakkaille tehtävissä tarjouksissa rakenneuudistuskauden ajan, mistä on tarkempaa tietoa liitteessä. Tällä sitoumuksella annetaan lisätakeet Sjóván mahdollisen aggressiivisen markkinakäyttäytymisen estämisestä, ja kaikki sitoumuksesta johtuvat vakuutustoiminnan tappiot koituvat Sjóván kilpailijoiden hyödyksi.

| (136) | Valvontaviranomainen huomauttaa, että tämä sitoumus kattaa vain tietyn tyyppisen vakuutustoiminnan. Koska vakuutusmarkkinat ovat Islannissa erittäin keskitetyt, valvontaviranomainen katsoo kuitenkin, että laajemmilla hinnoittelun rajoituksilla olisi voitu vähentää tehokasta kilpailua, joten ne olisivat olleet näin ollen epäasianmukaisia. |
| --- | --- |

(136)

Valvontaviranomainen huomauttaa, että tämä sitoumus kattaa vain tietyn tyyppisen vakuutustoiminnan. Koska vakuutusmarkkinat ovat Islannissa erittäin keskitetyt, valvontaviranomainen katsoo kuitenkin, että laajemmilla hinnoittelun rajoituksilla olisi voitu vähentää tehokasta kilpailua, joten ne olisivat olleet näin ollen epäasianmukaisia.

| (137) | Valvontaviranomainen on tyytyväinen Islannin viranomaisten sitoumukseen tehdä tiettyjä sääntelyyn liittyviä muutoksia vakuutusmarkkinoiden toiminnassa, kuten liitteestä käy ilmi. Ehdotetuilla muutoksilla lisätään rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 44–45 kohdan mukaisesti tehokasta kilpailua ja edistetään markkinoiden avautumista ja uusien toimijoiden tulemista markkinoille. Niillä helpotetaan etenkin asiakkaiden mahdollisuutta vaihtaa vakuutusyhtiötä ja lisätä näin kilpailua markkinoilla olevien toimijoiden kesken. |
| --- | --- |

(137)

Valvontaviranomainen on tyytyväinen Islannin viranomaisten sitoumukseen tehdä tiettyjä sääntelyyn liittyviä muutoksia vakuutusmarkkinoiden toiminnassa, kuten liitteestä käy ilmi. Ehdotetuilla muutoksilla lisätään rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 44–45 kohdan mukaisesti tehokasta kilpailua ja edistetään markkinoiden avautumista ja uusien toimijoiden tulemista markkinoille. Niillä helpotetaan etenkin asiakkaiden mahdollisuutta vaihtaa vakuutusyhtiötä ja lisätä näin kilpailua markkinoilla olevien toimijoiden kesken.

| (138) | Sjóvá sitoutuu rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 40 kohdan mukaisesti ostokieltoon rakenneuudistuskauden ajaksi, kuten liitteessä on esitetty. Ostokielto estää Sjóváa hankkimasta merkittävää osuutta muista finanssialan yrityksistä, mutta Sjóvá voi tehdä pieniä sijoituksia tarvittaessa. |
| --- | --- |

(138)

Sjóvá sitoutuu rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 40 kohdan mukaisesti ostokieltoon rakenneuudistuskauden ajaksi, kuten liitteessä on esitetty. Ostokielto estää Sjóváa hankkimasta merkittävää osuutta muista finanssialan yrityksistä, mutta Sjóvá voi tehdä pieniä sijoituksia tarvittaessa.

| (139) | Sjóvá ei myöskään käytä saamaansa tukea tai tuesta aiheutuvaa etua markkinointiin. |
| --- | --- |

(139)

Sjóvá ei myöskään käytä saamaansa tukea tai tuesta aiheutuvaa etua markkinointiin.

| (140) | Valvontaviranomainen toteaa, että rakenneuudistuksessa esitetään riittävät toimenpiteet kilpailun vääristymisen lieventämiseksi ja sen varmistamiseksi, ettei valtiontukea käytetä niiden kilpailijoiden vahingoksi, jotka eivät ole tukea saaneet, kuten rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 39 kohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(140)

Valvontaviranomainen toteaa, että rakenneuudistuksessa esitetään riittävät toimenpiteet kilpailun vääristymisen lieventämiseksi ja sen varmistamiseksi, ettei valtiontukea käytetä niiden kilpailijoiden vahingoksi, jotka eivät ole tukea saaneet, kuten rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 39 kohdassa edellytetään.

4.   PÄÄTELMÄ

| (141) | Valvontaviranomainen toteaa, että Sjóván hyväksi tehdyt pääomitusta koskevat toimenpiteet soveltuvat ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(141)

Valvontaviranomainen toteaa, että Sjóván hyväksi tehdyt pääomitusta koskevat toimenpiteet soveltuvat ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti.

| (142) | Valvontaviranomainen toteaa samoin, että Islannin viranomaiset ovat panneet kyseisen valtiontuen täytäntöön lain vastaisesti ja rikkoneet näin pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohtaa, |
| --- | --- |

(142)

Valvontaviranomainen toteaa samoin, että Islannin viranomaiset ovat panneet kyseisen valtiontuen täytäntöön lain vastaisesti ja rikkoneet näin pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohtaa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Sjóván hyväksi myönnetyt pääomitusta koskevat toimenpiteet ovat ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Sjóválle myönnetty valtiontuki soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti edellyttäen, että tämän päätöksen liitteeseen sisältyviä sitoumuksia noudatetaan.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Islannille.

4 artikla

Ainoastaan päätöksen englanninkielinen versio on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2013.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Oda Helen SLETNES

puheenjohtaja

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

kollegion jäsen

---

(1)  Sjóvá-vakuutusyhtiön pääomitusta koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 22. syyskuuta 2010 tehty päätös N:o 373/10/KOL (Decision No 373/10/COL of 22 September 2010 to initiate the formal investigation procedure with regard to the recapitalisation of Sjóvá insurance company), EUVL C 341, 16.12.2010, s. 15 ja ETA-täydennysosa N:o 69, 16.12.2010, s. 2.

1

(2)  Moderna Finance AB oli islantilaisen Milestone hf.:n omistama ruotsalainen holdingyhtiö. Lisätietoa Sjóvásta ja Milestonesta sekä niiden kytköksistä Glitnir-pankkiin on annettu Islannin parlamentin erityisen tutkintakomission kertomuksessa, joka on saatavana osoitteessa http://rna.althingi.is/ (islanniksi) ja http://sic.althingi.is/ (otteita englanniksi).

2

(3)  FME:n vastaus, joka koski valtion osallistumista Sjóvá Almennar tryggingar hf.:n pääomitukseen, päivätty 23 päivänä marraskuuta 2010.

3

(4)  Edellytti FME:n hyväksyntää, joka annettiin 22 päivänä syyskuuta 2009.

4

(5)  Markkinaosuuksia koskevat arviot perustuvat vakuutusmaksuista saatujen kokonaistulojen osuuteen vuonna 2012. Ennen finanssikriisiä Sjóván markkinaosuus oli yli 40 prosenttia vahinkovakuutusten segmentillä.

5

(6)  Tässä päätöksessä valtion SAT Holdingille siirtämistä varoista käytetään nimitystä joukkovelkakirjat.

6

(7)  Samalla FME julkaisi asiassa tuolloin sovelletun vakuutustoiminnasta annetun lain 60/1994 86 ja 87 §:n nojalla julkisen ilmoituksen kaikille vakuutuksenottajille ja muistutti, että nämä voisivat irtisanoa vakuutuksensa sopimuksen uusimispäivästä riippumatta 30 päivän pituisena ”siirtoaikana”.

7

(8)  Saatavana valvontaviranomaisen verkkosivuilla osoitteessa http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines.

8

(9)  Ks. 29 päivänä kesäkuuta 2009 päivätty FME:n muistio.

9

---

LIITE

Sjóván menettelytapoja koskevat sitoumukset

Islannin viranomaiset esittävät seuraavat Sjóváa koskevat sitoumukset:

| 1. | Sjóvá sitoutuu rajoittamaan kaupallisia tarjouksiaan antamalla vakuutusriskejä koskevat tarjouksensa siten, ettei tarjous ole alle [...]. Kaupallisia tarjouksia ovat ne tarjoukset, jotka kattavat asiakkaan koko vakuutustilin.






  — | Tämä sitoumus koskee kaupallisia tarjouksia niille kaupallisille yhtiöille, joiden vuotuinen vakuutusmaksujen liikevaihto on yli [...] Islannin kruunua. |
| --- | --- | --- |

1.

Sjóvá sitoutuu rajoittamaan kaupallisia tarjouksiaan antamalla vakuutusriskejä koskevat tarjouksensa siten, ettei tarjous ole alle [...]. Kaupallisia tarjouksia ovat ne tarjoukset, jotka kattavat asiakkaan koko vakuutustilin.

—

Tämä sitoumus koskee kaupallisia tarjouksia niille kaupallisille yhtiöille, joiden vuotuinen vakuutusmaksujen liikevaihto on yli [...] Islannin kruunua.

| — | Tämä sitoumus koskee kaupallisia tarjouksia, joissa tarjousasiakirjoihin tai muihin vakuutussopimuksen tietoihin sisältyy vahinkohistoria korvatuista ja korvaamatta olevista vahingoista vähintään [...] vuodelta. |
| --- | --- |

—

Tämä sitoumus koskee kaupallisia tarjouksia, joissa tarjousasiakirjoihin tai muihin vakuutussopimuksen tietoihin sisältyy vahinkohistoria korvatuista ja korvaamatta olevista vahingoista vähintään [...] vuodelta.

| — | Vahinkohistoriaa arvioidessaan Sjóvá voi poistaa laskelmistaan yksittäisiä vahinkoja, jotka ovat yli [...] ehdotetusta vakuutusmaksutarjouksesta päästäkseen tasapuolisempaan ja vakaampaan tilastolliseen vahinkotulokseen. |
| --- | --- |

—

Vahinkohistoriaa arvioidessaan Sjóvá voi poistaa laskelmistaan yksittäisiä vahinkoja, jotka ovat yli [...] ehdotetusta vakuutusmaksutarjouksesta päästäkseen tasapuolisempaan ja vakaampaan tilastolliseen vahinkotulokseen.

| 2. | Sjóvá sitoutuu säilyttämään vakuutusmaksut samana tai korkeampana uusiessaan yksittäisiä vakuutustilejä, jos vahinkohistoria (laskettu tekninen vahinkosuhde) on yli [...] prosenttia vakuutusmaksuista.






  — | Tämä sitoumus koskee yritysten vakuutustilien uusimista, mutta vahinkohistorian on oltava yli [...] vuotta. |
| --- | --- | --- |

2.

Sjóvá sitoutuu säilyttämään vakuutusmaksut samana tai korkeampana uusiessaan yksittäisiä vakuutustilejä, jos vahinkohistoria (laskettu tekninen vahinkosuhde) on yli [...] prosenttia vakuutusmaksuista.

—

Tämä sitoumus koskee yritysten vakuutustilien uusimista, mutta vahinkohistorian on oltava yli [...] vuotta.

| — | Arvioidessaan aiempia tappioita Sjóvá voi asettaa yksittäisten vahinkojen enimmäisrajaksi [...]. Näin se pyrkii pääsemään tasapuolisempaan ja vakaampaan tilastolliseen vahinkotulokseen. |
| --- | --- |

—

Arvioidessaan aiempia tappioita Sjóvá voi asettaa yksittäisten vahinkojen enimmäisrajaksi [...]. Näin se pyrkii pääsemään tasapuolisempaan ja vakaampaan tilastolliseen vahinkotulokseen.

| 3. | Sjóvá ostaa enintään [...] prosentin osuuden luottolaitoksista, sijoitusyrityksistä (sellaisina kuin ne on määritelty rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa direktiivissä 2004/39/EY), vakuutusyhtiöistä tai jälleenvakuutusyhtiöistä. Sjóvá voi valvontaviranomaisen hyväksynnän saatuaan ostaa lisää liiketoimintaa, erityisesti kun osto on välttämätöntä taloudellisen vakauden turvaamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.

Sjóvá ostaa enintään [...] prosentin osuuden luottolaitoksista, sijoitusyrityksistä (sellaisina kuin ne on määritelty rahoitusvälineiden markkinoista 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa direktiivissä 2004/39/EY), vakuutusyhtiöistä tai jälleenvakuutusyhtiöistä. Sjóvá voi valvontaviranomaisen hyväksynnän saatuaan ostaa lisää liiketoimintaa, erityisesti kun osto on välttämätöntä taloudellisen vakauden turvaamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi.

| 4. | Sjóvá ei käytä pääomitusta tai mitään muuta pääomituksesta jollain tavalla aiheutuvaa kilpailuetua mainostamiseen. |
| --- | --- |

4.

Sjóvá ei käytä pääomitusta tai mitään muuta pääomituksesta jollain tavalla aiheutuvaa kilpailuetua mainostamiseen.

Nämä sitoumukset ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2014.

Sääntelyä koskeva sitoumus

Islannin viranomaiset sitoutuvat seuraavaan parantaakseen kuluttajien mahdollisuuksia vaihtaa vakuutusyhtiötä Islannin vakuutusmarkkinoilla:

| — | Islannin valtiovarainministeriö nimittää asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on tarkastella uudelleen vakuutussopimuksista annetun lain N:o 30/2004 säännöksiä, jotka koskevat asiakkaan mahdollisuutta vaihtaa vakuutusyhtiötä, ottamalla erityisesti huomioon Norjan vakuutussopimuslakiin — johon Islannin laki perustuu — sekä Tanskan finanssitoimintalakiin vastikään tehdyt muutokset. Asiantuntijaryhmä esittelee tuloksensa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 ja tarkastelee, mitä mahdollisia vaikutuksia aiheutuisi niiden säännösten muuttamisesta, jotka liittyvät asiakkaan oikeuteen perua vakuutussopimus siirtäessään vakuutuksensa vakuutusyhtiöstä toiseen, jotta helpotetaan asiakkaiden mahdollisuutta vaihtaa vakuutusyhtiötä ja edistetään kilpailua vakuutusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

—

Islannin valtiovarainministeriö nimittää asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on tarkastella uudelleen vakuutussopimuksista annetun lain N:o 30/2004 säännöksiä, jotka koskevat asiakkaan mahdollisuutta vaihtaa vakuutusyhtiötä, ottamalla erityisesti huomioon Norjan vakuutussopimuslakiin — johon Islannin laki perustuu — sekä Tanskan finanssitoimintalakiin vastikään tehdyt muutokset. Asiantuntijaryhmä esittelee tuloksensa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 ja tarkastelee, mitä mahdollisia vaikutuksia aiheutuisi niiden säännösten muuttamisesta, jotka liittyvät asiakkaan oikeuteen perua vakuutussopimus siirtäessään vakuutuksensa vakuutusyhtiöstä toiseen, jotta helpotetaan asiakkaiden mahdollisuutta vaihtaa vakuutusyhtiötä ja edistetään kilpailua vakuutusmarkkinoilla.

| — | Jos asiantuntijaryhmä tulee siihen tulokseen, että tällaisista säännöksistä olisi hyötyä Islannin vakuutusmarkkinoiden toiminnalle, se esittää valtiovarainministerille vakuutussopimuksista annetun lain muuttamista lakiesitysluonnoksen muodossa. Ministeriö suhtautuu muutoksen eteenpäin viemiseen myönteisesti, jos sillä helpotetaan asiakkaan mahdollisuutta vaihtaa vakuutusyhtiötä vakuutusmarkkinoilla. Saatuaan asiantuntijaryhmän tulokset ministeri tekee lakiesityksen Islannin parlamentille vuoden 2014 kuluessa asiantuntijaryhmän tulosten perusteella, ellei toisin toimiminen ole asianmukaisesti perusteltua. |
| --- | --- |

—

Jos asiantuntijaryhmä tulee siihen tulokseen, että tällaisista säännöksistä olisi hyötyä Islannin vakuutusmarkkinoiden toiminnalle, se esittää valtiovarainministerille vakuutussopimuksista annetun lain muuttamista lakiesitysluonnoksen muodossa. Ministeriö suhtautuu muutoksen eteenpäin viemiseen myönteisesti, jos sillä helpotetaan asiakkaan mahdollisuutta vaihtaa vakuutusyhtiötä vakuutusmarkkinoilla. Saatuaan asiantuntijaryhmän tulokset ministeri tekee lakiesityksen Islannin parlamentille vuoden 2014 kuluessa asiantuntijaryhmän tulosten perusteella, ellei toisin toimiminen ole asianmukaisesti perusteltua.

---