# Euroopan unionin L 246/2014

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 246 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 57. vuosikerta21. elokuu 2014 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 246

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

57. vuosikerta21. elokuu 2014

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 904/2014, annettu 20 päivänä elokuuta 2014, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa | 1 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 905/2014, annettu 20 päivänä elokuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 26 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2014/535/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, valtiontuesta SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) — NLB:n rakenneuudistus — Slovenia, jonka Slovenia aikoo panna täytäntöön Nova Ljubljanska banka d.d:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 9632)

   (
  1
  ) | 28 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 904/2014, annettu 20 päivänä elokuuta 2014, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa

1

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 905/2014, annettu 20 päivänä elokuuta 2014, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

26

PÄÄTÖKSET

2014/535/EU

*

Komission päätös, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, valtiontuesta SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) — NLB:n rakenneuudistus — Slovenia, jonka Slovenia aikoo panna täytäntöön Nova Ljubljanska banka d.d:n hyväksi
  (tiedoksiannettu numerolla C(2013) 9632)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 9632)

1

28

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) N:o 833/2014, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2014, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta ( EUVL L 229, 31.7.2014 ) | 59 |

Oikaisuja

*

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) N:o 833/2014, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2014, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta ( EUVL L 229, 31.7.2014 )

( EUVL L 229, 31.7.2014 )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 21.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 246/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 904/2014,

annettu 20 päivänä elokuuta 2014,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut jäsenvaltioita,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Vireillepano

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 29 päivänä marraskuuta 2013 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Indonesiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuontia unioniin. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 29 päivänä marraskuuta 2013 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Indonesiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuontia unioniin. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

| (2) | Samana päivänä komissio ilmoitti Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuontiin sovellettavien lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Samana päivänä komissio ilmoitti Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuontiin sovellettavien lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3).

| (3) | Komissio aloitti tutkimuksen Ajinomoto Foods Europe SAS:n, jäljempänä ’valituksen tekijä’, 16 päivänä lokakuuta 2013 tekemän valituksen johdosta; yritys on ainoa mononatriumglutamaatin tuottaja unionissa ja edustaa näin ollen 100:aa prosenttia mononatriumglutamaatin kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanoa varten. |
| --- | --- |

(3)

Komissio aloitti tutkimuksen Ajinomoto Foods Europe SAS:n, jäljempänä ’valituksen tekijä’, 16 päivänä lokakuuta 2013 tekemän valituksen johdosta; yritys on ainoa mononatriumglutamaatin tuottaja unionissa ja edustaa näin ollen 100:aa prosenttia mononatriumglutamaatin kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.2   Asianomaiset osapuolet

| (4) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja Indonesian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä toimittajille, käyttäjille ja kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(4)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja Indonesian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä toimittajille, käyttäjille ja kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan.

| (5) | Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää saada tulla komission ja/tai kauppapolitiikan pääosaston kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kuulemiksi. |
| --- | --- |

(5)

Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää saada tulla komission ja/tai kauppapolitiikan pääosaston kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kuulemiksi.

| (6) | Asianomaisille osapuolille annettiin myös tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(6)

Asianomaisille osapuolille annettiin myös tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

a)   Otanta

| (7) | Ottaen huomioon tutkimuksessa osallisina olevien asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydettömien tuojien suuren määrän ja voidakseen saattaa tutkimuksen päätökseen lakisääteisessä määräajassa komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli päättänyt valita perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti vientiä harjoittavista tuottajista ja etuyhteydettömistä tuojista tutkittavaksi kohtuullisen kokoisen otoksen (tästä menettelystä käytetään nimitystä ”otanta”). |
| --- | --- |

(7)

Ottaen huomioon tutkimuksessa osallisina olevien asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydettömien tuojien suuren määrän ja voidakseen saattaa tutkimuksen päätökseen lakisääteisessä määräajassa komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli päättänyt valita perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti vientiä harjoittavista tuottajista ja etuyhteydettömistä tuojista tutkittavaksi kohtuullisen kokoisen otoksen (tästä menettelystä käytetään nimitystä ”otanta”).

1)   Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta

| (8) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa esitetyt tiedot. |
| --- | --- |

(8)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa esitetyt tiedot.

| (9) | Neljätoista etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen yrityksen otoksen käyttäen valintaperusteina suurinta tuontimäärää unioniin suuntautuvassa tuonnissa sekä maantieteellistä sijaintia unionissa. Kaikkia asianomaisia tiedossa olevia tuojia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(9)

Neljätoista etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen yrityksen otoksen käyttäen valintaperusteina suurinta tuontimäärää unioniin suuntautuvassa tuonnissa sekä maantieteellistä sijaintia unionissa. Kaikkia asianomaisia tiedossa olevia tuojia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Huomautuksia ei esitetty.

| (10) | Ainoastaan yksi otokseen valituista kolmesta yrityksestä toimi yhteistyössä toimittamalla vastauksen kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(10)

Ainoastaan yksi otokseen valituista kolmesta yrityksestä toimi yhteistyössä toimittamalla vastauksen kyselylomakkeeseen.

2)   Indonesialaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (11) | Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia indonesialaisia vientiä harjoittavia tuottajia ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa esitetyt tiedot. |
| --- | --- |

(11)

Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia indonesialaisia vientiä harjoittavia tuottajia ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa esitetyt tiedot.

| (12) | Neljä asianomaisen maan vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vientiä harjoittavien tuottajien vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(12)

Neljä asianomaisen maan vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vientiä harjoittavien tuottajien vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

b)   Vastaukset kyselylomakkeeseen ja yhteistyö

| (13) | Komissio lähetti kyselylomakkeet ainoalle unionin tuottajalle, neljälle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle, kolmelle otokseen valitulle etuyhteydettömälle tuojalle ja 33 ilmoittautuneelle käyttäjälle unionissa. |
| --- | --- |

(13)

Komissio lähetti kyselylomakkeet ainoalle unionin tuottajalle, neljälle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle, kolmelle otokseen valitulle etuyhteydettömälle tuojalle ja 33 ilmoittautuneelle käyttäjälle unionissa.

| (14) | Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin ainoalta unionin tuottajalta, yhdeltä kolmesta otokseen valitusta etuyhteydettömästä tuojasta, yhdeltä kauppiaalta, kolmelta neljästä tiedossa olevasta vientiä harjoittavasta tuottajasta ja viideltä käyttäjältä. |
| --- | --- |

(14)

Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin ainoalta unionin tuottajalta, yhdeltä kolmesta otokseen valitusta etuyhteydettömästä tuojasta, yhdeltä kauppiaalta, kolmelta neljästä tiedossa olevasta vientiä harjoittavasta tuottajasta ja viideltä käyttäjältä.

| (15) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valittu yhteistyöhön osallistumaton vientiä harjoittava tuottaja oli etuyhteydessä otokseen valittuun toiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, joka toimi yhteistyössä toimittamalla vastauksen kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(15)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valittu yhteistyöhön osallistumaton vientiä harjoittava tuottaja oli etuyhteydessä otokseen valittuun toiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, joka toimi yhteistyössä toimittamalla vastauksen kyselylomakkeeseen.

| (16) | Johdanto-osan 15 kappaleessa mainittu yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei sen pitäisi katsoa olevan etuyhteydessä yhteistyöhön osallistumattomaan vientiä harjoittavaan tuottajaan, sillä kummallakaan yrityksellä ei ollut vaikutusvaltaa toisen päätöksentekoon. Lisäksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti, ettei se voinut pakottaa yhteistyöhön osallistumatonta tuottajaa vastaamaan kyselylomakkeeseen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että molemmat yritykset olivat samojen osakkeenomistajan omistuksessa. Näin ollen niiden katsottiin olevan etuyhteydessä yhteisön tullikoodeksin, jäljempänä ’tullikoodeksi’, soveltamista koskevan komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (4) 143 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(16)

Johdanto-osan 15 kappaleessa mainittu yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei sen pitäisi katsoa olevan etuyhteydessä yhteistyöhön osallistumattomaan vientiä harjoittavaan tuottajaan, sillä kummallakaan yrityksellä ei ollut vaikutusvaltaa toisen päätöksentekoon. Lisäksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti, ettei se voinut pakottaa yhteistyöhön osallistumatonta tuottajaa vastaamaan kyselylomakkeeseen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että molemmat yritykset olivat samojen osakkeenomistajan omistuksessa. Näin ollen niiden katsottiin olevan etuyhteydessä yhteisön tullikoodeksin, jäljempänä ’tullikoodeksi’, soveltamista koskevan komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (4) 143 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (17) | Kolmas yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Indonesiassa toimi toinen tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja, joka kuului johdanto-osan 16 kappaleessa mainittuun yritysryhmään mutta joka ei ilmoittautunut. Vaikka tällainen tuottaja todellakin on olemassa, tutkimuksessa ei saatu Eurostatin tietoihin tai muihin saatavilla oleviin lähteisiin perustuvaa näyttöä siitä, että kyseinen tuottaja olisi harjoittanut vientiä unioniin tarkastelujakson aikana. Tämän vuoksi kyseistä yritystä ei pyydetty ilmoittautumaan eikä toimittamaan vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetuissa kyselylomakkeissa pyydettyjä tietoja. Lisäksi, kuten johdanto-osan 48 kappaleessa kuvataan, kaikille asianomaisessa maassa toimiville, yhteistyöhön osallistumattomille tuottajille vahvistettiin jäännöstulli. Tämä jäännöstulli perustuu perusasetuksen 18 artiklaan, ja sitä sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin”. |
| --- | --- |

(17)

Kolmas yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Indonesiassa toimi toinen tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja, joka kuului johdanto-osan 16 kappaleessa mainittuun yritysryhmään mutta joka ei ilmoittautunut. Vaikka tällainen tuottaja todellakin on olemassa, tutkimuksessa ei saatu Eurostatin tietoihin tai muihin saatavilla oleviin lähteisiin perustuvaa näyttöä siitä, että kyseinen tuottaja olisi harjoittanut vientiä unioniin tarkastelujakson aikana. Tämän vuoksi kyseistä yritystä ei pyydetty ilmoittautumaan eikä toimittamaan vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetuissa kyselylomakkeissa pyydettyjä tietoja. Lisäksi, kuten johdanto-osan 48 kappaleessa kuvataan, kaikille asianomaisessa maassa toimiville, yhteistyöhön osallistumattomille tuottajille vahvistettiin jäännöstulli. Tämä jäännöstulli perustuu perusasetuksen 18 artiklaan, ja sitä sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin”.

c)   Tarkastuskäynnit

| (18) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuvan vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. |
| --- | --- |

(18)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuvan vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot.

| (19) | Perusasetuksen 16 artiklan nojalla tehtiin tarkastuskäynnit seuraavien yritysten toimitiloihin: | Unionin tuottajat






  — | Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Ranska |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Perusasetuksen 16 artiklan nojalla tehtiin tarkastuskäynnit seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat

—

Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Ranska

| | Tuojat






  — | Falken Trade, Olsztyn, Puola |
| --- | --- | --- |

Tuojat

—

Falken Trade, Olsztyn, Puola

| | Käyttäjät






  — | AkzoNobel, Amersfoort, Alankomaat |
| --- | --- | --- |

Käyttäjät

—

AkzoNobel, Amersfoort, Alankomaat

| — | Unilever, Rotterdam, Alankomaat |
| --- | --- |

—

Unilever, Rotterdam, Alankomaat

| | Indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat






  — | PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonesia |
| --- | --- | --- |

Indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat

—

PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonesia

| — | PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonesia |
| --- | --- |

—

PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonesia

| | Etuyhteydessä olevat tuojat unionissa






  — | CJ Europe GmbH, Schwalbach, Saksa |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä olevat tuojat unionissa

—

CJ Europe GmbH, Schwalbach, Saksa

| — | Daesang Europe B.V., Amstelveen, Alankomaat |
| --- | --- |

—

Daesang Europe B.V., Amstelveen, Alankomaat

| | Hongkongilainen etuyhteydessä oleva kauppias






  — | CJ China Limited, Hongkong |
| --- | --- | --- |

Hongkongilainen etuyhteydessä oleva kauppias

—

CJ China Limited, Hongkong

1.3   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (20) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän huhtikuuta 2010 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’ (5). |
| --- | --- |

(20)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän huhtikuuta 2010 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’ (5).

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (21) | Tarkasteltavana oleva tuote on Indonesiasta peräisin oleva mononatriumglutamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2922 42 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Mononatriumglutamaatti on elintarvikelisäaine, ja sitä käytetään pääasiassa arominvahventeena keitoissa, liemissä, liha- ja kalaruoissa, maustesekoituksissa ja valmisruoissa. Sitä tuotetaan erikokoisina valkoisina hajuttomina kiteinä. Mononatriumglutamaattia käytetään myös kemianteollisuudessa muissa kuin elintarvikesovelluksissa, esimerkiksi pesuaineissa. |
| --- | --- |

(21)

Tarkasteltavana oleva tuote on Indonesiasta peräisin oleva mononatriumglutamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2922 42 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Mononatriumglutamaatti on elintarvikelisäaine, ja sitä käytetään pääasiassa arominvahventeena keitoissa, liemissä, liha- ja kalaruoissa, maustesekoituksissa ja valmisruoissa. Sitä tuotetaan erikokoisina valkoisina hajuttomina kiteinä. Mononatriumglutamaattia käytetään myös kemianteollisuudessa muissa kuin elintarvikesovelluksissa, esimerkiksi pesuaineissa.

| (22) | Mononatriumglutamaattia valmistetaan pääasiassa eri lähteistä saatavien sokerien (maissitärkkelys, tapiokatärkkelys, sokerisiirappi, ruokosokerimelassi ja sokerijuurikasmelassi) käymisen kautta. |
| --- | --- |

(22)

Mononatriumglutamaattia valmistetaan pääasiassa eri lähteistä saatavien sokerien (maissitärkkelys, tapiokatärkkelys, sokerisiirappi, ruokosokerimelassi ja sokerijuurikasmelassi) käymisen kautta.

2.2   Samankaltainen tuote

| (23) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Indonesian kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella sekä unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. |
| --- | --- |

(23)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Indonesian kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella sekä unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset.

| (24) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Indonesiassa tuotettu mononatriumglutamaatti ja unionissa tuotettu mononatriumglutamaatti eroavat laadultaan merkittävästi. Väitettiin, että tämän laatueron vuoksi unionin tuotannonalan tuottama ja unionin markkinoilla myymä mononatriumglutamaatti ja Indonesiasta tuotu mononatriumglutamaatti eivät olleet keskenään vaihdettavissa eikä niiden sen vuoksi pitäisi katsoa olevan samankaltaisia. Tälle väitteelle ei esitetty perusteita, ja se oli ristiriidassa tutkimuksen havaintojen kanssa, sillä niiden mukaan Indonesiassa tuotetun mononatriumglutamaatin ja unionissa tuotetun mononatriumglutamaatin välillä ei ollut laatueroa. Itse asiassa useat käyttäjät ostivat mononatriumglutamaattia sekä unionin tuotannonalalta että Indonesiasta ja käyttivät sitä samoihin tai samankaltaisiin tarkoituksiin. Tästä syystä tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(24)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Indonesiassa tuotettu mononatriumglutamaatti ja unionissa tuotettu mononatriumglutamaatti eroavat laadultaan merkittävästi. Väitettiin, että tämän laatueron vuoksi unionin tuotannonalan tuottama ja unionin markkinoilla myymä mononatriumglutamaatti ja Indonesiasta tuotu mononatriumglutamaatti eivät olleet keskenään vaihdettavissa eikä niiden sen vuoksi pitäisi katsoa olevan samankaltaisia. Tälle väitteelle ei esitetty perusteita, ja se oli ristiriidassa tutkimuksen havaintojen kanssa, sillä niiden mukaan Indonesiassa tuotetun mononatriumglutamaatin ja unionissa tuotetun mononatriumglutamaatin välillä ei ollut laatueroa. Itse asiassa useat käyttäjät ostivat mononatriumglutamaattia sekä unionin tuotannonalalta että Indonesiasta ja käyttivät sitä samoihin tai samankaltaisiin tarkoituksiin. Tästä syystä tämä väite hylättiin.

| (25) | Edellä esitetyn perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen, Indonesian kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn tuotteen ja unionin tuotannonalan unionissa tuottaman ja myymän tuotteen katsotaan tässä vaiheessa olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(25)

Edellä esitetyn perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen, Indonesian kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn tuotteen ja unionin tuotannonalan unionissa tuottaman ja myymän tuotteen katsotaan tässä vaiheessa olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNTI

3.1   Normaaliarvo

| (26) | Komissio tutki ensin, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyynnin katsotaan olevan edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä on vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi. |
| --- | --- |

(26)

Komissio tutki ensin, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyynnin katsotaan olevan edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä on vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.

| (27) | Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai niihin verrattavissa. |
| --- | --- |

(27)

Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai niihin verrattavissa.

| (28) | Sitten komissio tutki, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. Komissio totesi, että yhteistyössä toimineiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien myynti Indonesian markkinoilla oli määrältään edustavaa verrattuna samojen vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. |
| --- | --- |

(28)

Sitten komissio tutki, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. Komissio totesi, että yhteistyössä toimineiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien myynti Indonesian markkinoilla oli määrältään edustavaa verrattuna samojen vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.

| (29) | Seuraavaksi komissio tutki, voitiinko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin osalta, kuinka suuri osuus tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(29)

Seuraavaksi komissio tutki, voitiinko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin osalta, kuinka suuri osuus tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.

| (30) | Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos






  1) | vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja |
| --- | --- | --- |

(30)

Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

1)

vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja

| 2) | tämän tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastasi vähintään sen tuotannon yksikkökustannuksia. |
| --- | --- |

2)

tämän tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastasi vähintään sen tuotannon yksikkökustannuksia.

| (31) | Tässä tapauksessa kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinamyynti oli kannattavaa ja painotettu keskimääräinen myyntihinta korkeampi kuin kaikkien tuotelajien tuotantokustannukset. Näin ollen normaaliarvo laskettiin kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta kaiken kotimarkkinoilla tapahtuneen myynnin hintojen painotettuna keskiarvona tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(31)

Tässä tapauksessa kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinamyynti oli kannattavaa ja painotettu keskimääräinen myyntihinta korkeampi kuin kaikkien tuotelajien tuotantokustannukset. Näin ollen normaaliarvo laskettiin kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta kaiken kotimarkkinoilla tapahtuneen myynnin hintojen painotettuna keskiarvona tutkimusajanjaksolla.

3.2   Vientihinta

| (32) | Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientiä unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai unionissa ja sen ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten kautta. |
| --- | --- |

(32)

Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientiä unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai unionissa ja sen ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten kautta.

| (33) | Kun vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(33)

Kun vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

| (34) | Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tässä tapauksessa tehtiin oikaisuja voittomarginaalin huomioon ottamiseksi (katso johdanto-osan 35 kappale) ja kaikkien ilmoitettujen maahantuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten osalta, mukaan lukien myynti-, yleis- ja hallintokustannukset. |
| --- | --- |

(34)

Jos vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tässä tapauksessa tehtiin oikaisuja voittomarginaalin huomioon ottamiseksi (katso johdanto-osan 35 kappale) ja kaikkien ilmoitettujen maahantuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten osalta, mukaan lukien myynti-, yleis- ja hallintokustannukset.

| (35) | Tältä osin ei voitu käyttää etuyhteydessä olevien yritysten saamaa voittomarginaalia, koska sitä pidettiin epäluotettavana. Yksi etuyhteydetön tuoja toimi yhteistyössä, mutta sen kannattavuutta koskevat tiedot olivat luottamuksellisia eikä niitä voitu paljastaa muille kolmansille osapuolille. Sen vuoksi, ja koska muuta tietoa ei ollut, vientihinnan määrittämiseen käytettiin 5 prosentin voittomarginaalia. Tätä marginaalia pidettiin kohtuullisena, sillä sitä käytettiin myös aiemmassa menettelyssä, joka koski samankaltaisella tuotannonalalla valmistettua toista kemiallista tuotetta (6). |
| --- | --- |

(35)

Tältä osin ei voitu käyttää etuyhteydessä olevien yritysten saamaa voittomarginaalia, koska sitä pidettiin epäluotettavana. Yksi etuyhteydetön tuoja toimi yhteistyössä, mutta sen kannattavuutta koskevat tiedot olivat luottamuksellisia eikä niitä voitu paljastaa muille kolmansille osapuolille. Sen vuoksi, ja koska muuta tietoa ei ollut, vientihinnan määrittämiseen käytettiin 5 prosentin voittomarginaalia. Tätä marginaalia pidettiin kohtuullisena, sillä sitä käytettiin myös aiemmassa menettelyssä, joka koski samankaltaisella tuotannonalalla valmistettua toista kemiallista tuotetta (6).

| (36) | Yhteistyössä toimineet kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivät, että niiden ensimmäisiltä etuyhteydessä olevilta asiakkailtaan veloittamat vientihinnat olivat markkinaehtoiset ja että vientihinnan määrittämisen olisi sen vuoksi perustuttava myyntihintaan indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja ensimmäisen etuyhteydessä olevan asiakkaan välillä eikä laskennalliseen vientihintaan. Ne väittivät, että niiden myyntihinnat ensimmäisille etuyhteydessä oleville asiakkaille olivat samalla tasolla kuin hinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa. |
| --- | --- |

(36)

Yhteistyössä toimineet kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivät, että niiden ensimmäisiltä etuyhteydessä olevilta asiakkailtaan veloittamat vientihinnat olivat markkinaehtoiset ja että vientihinnan määrittämisen olisi sen vuoksi perustuttava myyntihintaan indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja ensimmäisen etuyhteydessä olevan asiakkaan välillä eikä laskennalliseen vientihintaan. Ne väittivät, että niiden myyntihinnat ensimmäisille etuyhteydessä oleville asiakkaille olivat samalla tasolla kuin hinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa.

| (37) | Tutkimuksessa todettiin, että samasta hintatasosta huolimatta etuyhteydessä olevien yritysten siirtohinnat eivät olleet sellaisella tasolla, että etuyhteydessä olevat tuojat olisivat pystyneet saamaan kohtuullista voittoa unionissa. Ei voida myöskään sulkea pois mahdollisuutta, että etuyhteydessä olevien yritysten välillä aiheutui tiettyjä kustannuksia ja että tapahtui ristiinkompensointia muiden tuotteiden kautta. Tämän perusteella pääteltiin, että siirtohinta ei vastannut tarkasteltavana olevan tuotteen asianmukaista käypää arvoa, kun vertailukohteena oli myynti riippumattomille asiakkaille. |
| --- | --- |

(37)

Tutkimuksessa todettiin, että samasta hintatasosta huolimatta etuyhteydessä olevien yritysten siirtohinnat eivät olleet sellaisella tasolla, että etuyhteydessä olevat tuojat olisivat pystyneet saamaan kohtuullista voittoa unionissa. Ei voida myöskään sulkea pois mahdollisuutta, että etuyhteydessä olevien yritysten välillä aiheutui tiettyjä kustannuksia ja että tapahtui ristiinkompensointia muiden tuotteiden kautta. Tämän perusteella pääteltiin, että siirtohinta ei vastannut tarkasteltavana olevan tuotteen asianmukaista käypää arvoa, kun vertailukohteena oli myynti riippumattomille asiakkaille.

| (38) | Tämän perusteella etuyhteydessä olevien yritysten välistä siirtohintaa ei voida pitää markkinaehtoisena, ja tätä koskevat väitteet hylättiin. Tästä syystä kummankin vientiä harjoittavan tuottajan vientihinnat etuyhteydessä olevien osapuolten kautta tapahtuvassa viennissä muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa kuvataan. |
| --- | --- |

(38)

Tämän perusteella etuyhteydessä olevien yritysten välistä siirtohintaa ei voida pitää markkinaehtoisena, ja tätä koskevat väitteet hylättiin. Tästä syystä kummankin vientiä harjoittavan tuottajan vientihinnat etuyhteydessä olevien osapuolten kautta tapahtuvassa viennissä muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa kuvataan.

3.3   Vertailu

| (39) | Komissio vertaili normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(39)

Komissio vertaili normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (40) | Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (41) | Oikaisuja tehtiin tuontimaksujen, alennusten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkien välityspalkkioiden ja pankkikulujen perusteella kaikissa tapauksissa, joissa kustannusten osoitettiin vaikuttavan hintojen vertailukelpoisuuteen. |
| --- | --- |

(41)

Oikaisuja tehtiin tuontimaksujen, alennusten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkien välityspalkkioiden ja pankkikulujen perusteella kaikissa tapauksissa, joissa kustannusten osoitettiin vaikuttavan hintojen vertailukelpoisuuteen.

| (42) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja vei mononatriumglutamaattia unionin ulkopuolella sijaitsevan etuyhteydessä olevan kauppayhtiön kautta, joka myi tuotetta eteenpäin unionissa sijaitsevalle etuyhteydessä olevalle tuojalle, joka puolestaan myi tuotetta riippumattomille asiakkaille unionissa. Tämän myynnin osalta tehtiin oikaisu kauppiaan unionin ulkopuolella saaman voittomarginaalin osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(42)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja vei mononatriumglutamaattia unionin ulkopuolella sijaitsevan etuyhteydessä olevan kauppayhtiön kautta, joka myi tuotetta eteenpäin unionissa sijaitsevalle etuyhteydessä olevalle tuojalle, joka puolestaan myi tuotetta riippumattomille asiakkaille unionissa. Tämän myynnin osalta tehtiin oikaisu kauppiaan unionin ulkopuolella saaman voittomarginaalin osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti.

| (43) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysi normaaliarvoon oikaisua kannustimien ja myynninedistämiskustannusten osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että nämä kustannukset eivät liittyneet suoraan kotimarkkinoiden yksittäisiin myyntitapahtumiin, ja näin ollen ei voitu osoittaa, että nämä kustannukset vaikuttivat hintojen vertailukelpoisuuteen. Tämän vuoksi kyseinen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(43)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysi normaaliarvoon oikaisua kannustimien ja myynninedistämiskustannusten osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että nämä kustannukset eivät liittyneet suoraan kotimarkkinoiden yksittäisiin myyntitapahtumiin, ja näin ollen ei voitu osoittaa, että nämä kustannukset vaikuttivat hintojen vertailukelpoisuuteen. Tämän vuoksi kyseinen väite hylättiin.

| (44) | Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi normaaliarvoon oikaisua rahtikustannusten osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan mukaisesti. Kotimaan rahtikustannukset laskettiin siten, että niihin sisältyivät tavaroiden tehtaalta varastoon siirtämisestä aiheutuneet kustannukset. Näiden kustannukset katsottiin kuitenkin olevan sisäisiä logistiikkakustannuksia, minkä vuoksi niiden perusteella ei voida tehdä oikaisua normaaliarvoon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(44)

Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi normaaliarvoon oikaisua rahtikustannusten osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan mukaisesti. Kotimaan rahtikustannukset laskettiin siten, että niihin sisältyivät tavaroiden tehtaalta varastoon siirtämisestä aiheutuneet kustannukset. Näiden kustannukset katsottiin kuitenkin olevan sisäisiä logistiikkakustannuksia, minkä vuoksi niiden perusteella ei voida tehdä oikaisua normaaliarvoon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan mukaisesti.

| (45) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionissa elintarvikelisäaineena myydyn mononatriumglutamaatin on täytettävä tietyt komission direktiivissä 2008/84/EY (7) määritellyt puhtautta koskevat kynnysarvot (≥ 99 %). Tämä asianomainen osapuoli väitti, että unioniin vietävän mononatriumglutamaatin on täytettävä nämä vaatimukset mutta ettei näitä vaatimuksia sovelleta Indonesian kotimarkkinoilla myytävään tuotteeseen. Näin ollen normaaliarvon oikaisu fyysisten ja kemiallisten ominaisuuksien erojen osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti saattaisi olla perusteltua. |
| --- | --- |

(45)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionissa elintarvikelisäaineena myydyn mononatriumglutamaatin on täytettävä tietyt komission direktiivissä 2008/84/EY (7) määritellyt puhtautta koskevat kynnysarvot (≥ 99 %). Tämä asianomainen osapuoli väitti, että unioniin vietävän mononatriumglutamaatin on täytettävä nämä vaatimukset mutta ettei näitä vaatimuksia sovelleta Indonesian kotimarkkinoilla myytävään tuotteeseen. Näin ollen normaaliarvon oikaisu fyysisten ja kemiallisten ominaisuuksien erojen osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti saattaisi olla perusteltua.

| (46) | Kyseinen asianomainen osapuoli ei kuitenkaan esittänyt vaatimansa oikaisun määrää, sillä se ei toimittanut perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaista kohtuullista arviota väitettyjen markkinaerojen arvosta. Komissio pystyi lisäksi ottamaan vertailussa huomioon mahdolliset puhtautta koskevat erot tuotelajien määritelmässä. Näin ollen toisiinsa vertailtiin tuotelajeja, joiden puhtaus oli sama tai samankaltainen kuin unionin markkinoille viedyillä tuotteilla, ja tuotelajeja, joita myytiin Indonesian kotimarkkinoilla. Tästä syystä oikaisu ei ollut perusteltu, ja väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(46)

Kyseinen asianomainen osapuoli ei kuitenkaan esittänyt vaatimansa oikaisun määrää, sillä se ei toimittanut perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaista kohtuullista arviota väitettyjen markkinaerojen arvosta. Komissio pystyi lisäksi ottamaan vertailussa huomioon mahdolliset puhtautta koskevat erot tuotelajien määritelmässä. Näin ollen toisiinsa vertailtiin tuotelajeja, joiden puhtaus oli sama tai samankaltainen kuin unionin markkinoille viedyillä tuotteilla, ja tuotelajeja, joita myytiin Indonesian kotimarkkinoilla. Tästä syystä oikaisu ei ollut perusteltu, ja väite oli hylättävä.

3.4   Polkumyyntimarginaali

| (47) | Komissio vertasi kahden yhteistyössä toimineen tuottajan samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(47)

Komissio vertasi kahden yhteistyössä toimineen tuottajan samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (48) | Kaikkien muiden Indonesiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. On huomattava, että yksi tiedossa oleva vientiä harjoittava tuottaja jätti tarkoituksellisesti osallistumatta yhteistyöhön tutkimuksessa, kuten johdanto-osan 15 kappaleessa mainitaan. Yhteistyössä toimimisen astetta voitiin siis pitää matalana. Komissio päätti 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin samalle tasolle kuin yhden täydessä yhteistyössä toimineen, tarkastusten kohteena olleen vientiä harjoittavan tuottajan korkein polkumyyntimarginaali edustavan vientimäärän suhteen ottaen samalla painotetun keskiarvon pohjalta huomioon polkumyyntimarginaalin, joka oli vahvistettu sille yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joka oli etuyhteydessä yhteistyöhön osallistumattomaan vientiä harjoittavaan tuottajaan. |
| --- | --- |

(48)

Kaikkien muiden Indonesiassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. On huomattava, että yksi tiedossa oleva vientiä harjoittava tuottaja jätti tarkoituksellisesti osallistumatta yhteistyöhön tutkimuksessa, kuten johdanto-osan 15 kappaleessa mainitaan. Yhteistyössä toimimisen astetta voitiin siis pitää matalana. Komissio päätti 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin samalle tasolle kuin yhden täydessä yhteistyössä toimineen, tarkastusten kohteena olleen vientiä harjoittavan tuottajan korkein polkumyyntimarginaali edustavan vientimäärän suhteen ottaen samalla painotetun keskiarvon pohjalta huomioon polkumyyntimarginaalin, joka oli vahvistettu sille yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joka oli etuyhteydessä yhteistyöhön osallistumattomaan vientiä harjoittavaan tuottajaan.

| (49) | Tällä perusteella väliaikaiset polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) unionin rajalla tullaamattomana, ovat seuraavat:






  Yritys | Väliaikainen polkumyyntimarginaali (%) |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 |
| Kaikki muut yritykset | 28,4 |

(49)

Tällä perusteella väliaikaiset polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) unionin rajalla tullaamattomana, ovat seuraavat:

Yritys

Väliaikainen polkumyyntimarginaali (%)

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

PT. Miwon Indonesia

13,3

Kaikki muut yritykset

28,4

4.   VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (50) | Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti yksi unionin tuottaja. Tämä tuottaja muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan. |
| --- | --- |

(50)

Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti yksi unionin tuottaja. Tämä tuottaja muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.

| (51) | Koska unionin tuotannonalan muodostaa yksi ainoa tuottaja, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä. |
| --- | --- |

(51)

Koska unionin tuotannonalan muodostaa yksi ainoa tuottaja, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä.

4.2   Unionin kulutus

| (52) | Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin ja kyselylomakevastausten perusteella lisäämällä Indonesiasta ja muista kolmansista maista tulevaan tuontiin unionin tuotannonalan myynnin unionin markkinoilla. |
| --- | --- |

(52)

Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin ja kyselylomakevastausten perusteella lisäämällä Indonesiasta ja muista kolmansista maista tulevaan tuontiin unionin tuotannonalan myynnin unionin markkinoilla.

| (53) | Väitettiin, että yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa ei pitäisi laskea kuuluvaksi unionin tuotannonalaan, koska se oli yhteydessä yhteistyöhön osallistumattomaan vientiä harjoittavaan indonesialaiseen tuottajaan, ja että tutkimus olisi päätettävä. Tässä tapauksessa ei kuitenkaan ole tarpeen jättää yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa laskematta kuuluvaksi unionin tuotannonalaan, vaikka se on yhteydessä yhteistyössä toimimattomaan vientiä harjoittavaan indonesialaiseen tuottajaan, koska tämä ainoa unionin tuottaja toimi täydessä yhteistyössä komission kanssa tutkimuksen aikana ja siihen kohdistui täydellinen tarkastus. Lisäksi indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osallistumattomuus yhteistyöhön ei vaikuttanut millään tavoin unionin tuottajalta kerättyjen tietojen luotettavuuteen. Väite olisi näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(53)

Väitettiin, että yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa ei pitäisi laskea kuuluvaksi unionin tuotannonalaan, koska se oli yhteydessä yhteistyöhön osallistumattomaan vientiä harjoittavaan indonesialaiseen tuottajaan, ja että tutkimus olisi päätettävä. Tässä tapauksessa ei kuitenkaan ole tarpeen jättää yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa laskematta kuuluvaksi unionin tuotannonalaan, vaikka se on yhteydessä yhteistyössä toimimattomaan vientiä harjoittavaan indonesialaiseen tuottajaan, koska tämä ainoa unionin tuottaja toimi täydessä yhteistyössä komission kanssa tutkimuksen aikana ja siihen kohdistui täydellinen tarkastus. Lisäksi indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osallistumattomuus yhteistyöhön ei vaikuttanut millään tavoin unionin tuottajalta kerättyjen tietojen luotettavuuteen. Väite olisi näin ollen hylättävä.

| (54) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Mononatriumglutamaatin kulutus unionissa (tonnia) | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi (tilikausi 2010/tilikausi 2011 = 100) | 100 | 87 | 93 | 98 |
| Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat |

(54)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Mononatriumglutamaatin kulutus unionissa (tonnia)

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tutkimusajanjakso

Indeksi (tilikausi 2010/tilikausi 2011 = 100)

100

87

93

98

Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat

| (55) | Unionin kulutus laski tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana ja kasvoi jälleen hieman tilikauden 2012/2013 ja tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan kulutus laski 2 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kulutuksen lasku tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana johtui lähinnä siitä, että unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla väheni, mikä puolestaan johtui tuotannon vähenemisestä samana ajanjaksona (katso johdanto-osan 68 kappale). Tuonti pysyi samalla tasolla molempina vuosina. Kulutuksen kasvu tilikaudella 2012/2013 johtui lähes yksinomaan tuonnin kasvusta, sillä unionin tuotannonalan myynti pysyi suurin piirtein samalla tasolla. Lisäksi tutkimusajanjakson aikana, kun unionin tuotannonalan myynti taas väheni, tuonnin määrä kasvoi huomattavasti, erityisesti Indonesiasta (katso johdanto-osan 57 kappale). |
| --- | --- |

(55)

Unionin kulutus laski tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana ja kasvoi jälleen hieman tilikauden 2012/2013 ja tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan kulutus laski 2 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kulutuksen lasku tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana johtui lähinnä siitä, että unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla väheni, mikä puolestaan johtui tuotannon vähenemisestä samana ajanjaksona (katso johdanto-osan 68 kappale). Tuonti pysyi samalla tasolla molempina vuosina. Kulutuksen kasvu tilikaudella 2012/2013 johtui lähes yksinomaan tuonnin kasvusta, sillä unionin tuotannonalan myynti pysyi suurin piirtein samalla tasolla. Lisäksi tutkimusajanjakson aikana, kun unionin tuotannonalan myynti taas väheni, tuonnin määrä kasvoi huomattavasti, erityisesti Indonesiasta (katso johdanto-osan 57 kappale).

4.3   Tuonti asianomaisesta maasta

4.3.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (56) | Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen ja kyselylomakevastausten perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin johdanto-osan 52 kappaleen mukaisesti määritetyn unionin kulutuksen perusteella. |
| --- | --- |

(56)

Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen ja kyselylomakevastausten perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin johdanto-osan 52 kappaleen mukaisesti määritetyn unionin kulutuksen perusteella.

| (57) | Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuontimäärä (tonnia) | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonesiasta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 8 638 | 9 478 | 18 317 | 24 385 |
| Indeksi | 100 | 110 | 212 | 282 |
| Markkinaosuus
  Indeksi | 100 | 126 | 227 | 287 |
| Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat |

(57)

Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Tuontimäärä (tonnia)

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tutkimusajanjakso

Indonesiasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

8 638

9 478

18 317

24 385

Indeksi

100

110

212

282

Markkinaosuus

Indeksi

100

126

227

287

Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat

| (58) | Indonesiasta tulevan tuonnin määrä lähes kolminkertaistui tarkastelujaksolla. Se kasvoi jatkuvasti ja merkittävästi, yhteensä 182 prosenttia, eli tilikaudella 2010/2011 toteutuneesta 8 638 tonnin määrästä tutkimusajanjakson 24 385 tonnin määrään. |
| --- | --- |

(58)

Indonesiasta tulevan tuonnin määrä lähes kolminkertaistui tarkastelujaksolla. Se kasvoi jatkuvasti ja merkittävästi, yhteensä 182 prosenttia, eli tilikaudella 2010/2011 toteutuneesta 8 638 tonnin määrästä tutkimusajanjakson 24 385 tonnin määrään.

| (59) | Vastaava markkinaosuus lähes kolminkertaistui tarkastelujaksolla. Se kasvoi 187 prosenttia huolimatta kulutuksen yleisestä vähenemisestä (– 2 prosenttia). |
| --- | --- |

(59)

Vastaava markkinaosuus lähes kolminkertaistui tarkastelujaksolla. Se kasvoi 187 prosenttia huolimatta kulutuksen yleisestä vähenemisestä (– 2 prosenttia).

4.3.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (60) | Komissio määritti tuontihinnat Eurostatin tietojen ja kyselylomakevastausten perusteella. |
| --- | --- |

(60)

Komissio määritti tuontihinnat Eurostatin tietojen ja kyselylomakevastausten perusteella.

| (61) | Indonesiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontihinnat (euroa/tonni) | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonesia | 1 266 | 1 279 | 1 226 | 1 162 |
| Indeksi | 100 | 101 | 97 | 92 |
| Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat |

(61)

Indonesiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Tuontihinnat (euroa/tonni)

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tutkimusajanjakso

Indonesia

1 266

1 279

1 226

1 162

Indeksi

100

101

97

92

Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat

| (62) | Indonesiasta tuotavan mononatriumglutamaatin keskimääräinen tuontihinta nousi hieman tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta laski tilikaudella 2012/2013 ja vielä lisää tutkimusajanjakson aikana. Indonesiasta tuotavan mononatriumglutamaatin keskimääräiset tuontihinnat laskivat kaiken kaikkiaan 6 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(62)

Indonesiasta tuotavan mononatriumglutamaatin keskimääräinen tuontihinta nousi hieman tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta laski tilikaudella 2012/2013 ja vielä lisää tutkimusajanjakson aikana. Indonesiasta tuotavan mononatriumglutamaatin keskimääräiset tuontihinnat laskivat kaiken kaikkiaan 6 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (63) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:






  — | etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitetut unionin tuotannonalan tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja |
| --- | --- | --- |

(63)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

—

etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitetut unionin tuotannonalan tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

| — | vastaavat yhteistyössä toimineilta indonesialaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

—

vastaavat yhteistyössä toimineilta indonesialaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (64) | Kuten johdanto-osan 46 kappaleessa mainitaan, yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionissa elintarvikelisäaineena myydyn mononatriumglutamaatin on täytettävä tietyt unionin lainsäädännössä vaaditut puhtautta koskevat kynnysarvot. Tämä vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei tällaisia vaatimuksia sovelleta Indonesiasta tuotaviin tuotteisiin, joita käytetään muilla aloilla kuin elintarvikealalla, ja että sen vuoksi oikaisu kemiallisten tai fyysisten ominaisuuksien osalta voi olla perusteltu, jos tuotetta verrataan unionin markkinoilla myytyyn tuotteeseen. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan esittänyt oikaisun määrää. Lisäksi komissio pystyi ottamaan vertailussa huomioon mahdolliset puhtautta koskevat erot tuotelajien määritelmässä. Näin ollen toisiinsa vertailtiin tuotelajeja, joiden puhtaus oli sama tai samankaltainen kuin unionin markkinoille viedyillä tuotteilla, ja tuotelajeja, joita unionin tuotannonala myi unionin markkinoilla. Tästä syystä oikaisu ei ollut perusteltu, ja väite hylättiin. |
| --- | --- |

(64)

Kuten johdanto-osan 46 kappaleessa mainitaan, yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionissa elintarvikelisäaineena myydyn mononatriumglutamaatin on täytettävä tietyt unionin lainsäädännössä vaaditut puhtautta koskevat kynnysarvot. Tämä vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei tällaisia vaatimuksia sovelleta Indonesiasta tuotaviin tuotteisiin, joita käytetään muilla aloilla kuin elintarvikealalla, ja että sen vuoksi oikaisu kemiallisten tai fyysisten ominaisuuksien osalta voi olla perusteltu, jos tuotetta verrataan unionin markkinoilla myytyyn tuotteeseen. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan esittänyt oikaisun määrää. Lisäksi komissio pystyi ottamaan vertailussa huomioon mahdolliset puhtautta koskevat erot tuotelajien määritelmässä. Näin ollen toisiinsa vertailtiin tuotelajeja, joiden puhtaus oli sama tai samankaltainen kuin unionin markkinoille viedyillä tuotteilla, ja tuotelajeja, joita unionin tuotannonala myi unionin markkinoilla. Tästä syystä oikaisu ei ollut perusteltu, ja väite hylättiin.

| (65) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että valuuttakurssien vaihtelu olisi otettava huomioon laskettaessa hinnan alittavuutta Indonesiasta tulevan tuonnin osalta. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan hintoihin tarkastellaan todellakin lähinnä toteamalla muun muassa hinnan alittavuus. Nyt käsiteltävässä asiassa verrattiin polkumyynnillä tapahtuneen viennin hintoja ja unionin tuotannonalan myyntihintoja. Vahinkoa koskevissa laskelmissa käytetyt vientihinnat muunnettiin kuitenkin euroiksi vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Kyseessä olevassa tapauksessa valuuttakurssien käytöllä siis ainoastaan varmistetaan, että hintojen välinen ero määritetään vertailukelpoisella tavalla. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(65)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että valuuttakurssien vaihtelu olisi otettava huomioon laskettaessa hinnan alittavuutta Indonesiasta tulevan tuonnin osalta. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan hintoihin tarkastellaan todellakin lähinnä toteamalla muun muassa hinnan alittavuus. Nyt käsiteltävässä asiassa verrattiin polkumyynnillä tapahtuneen viennin hintoja ja unionin tuotannonalan myyntihintoja. Vahinkoa koskevissa laskelmissa käytetyt vientihinnat muunnettiin kuitenkin euroiksi vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Kyseessä olevassa tapauksessa valuuttakurssien käytöllä siis ainoastaan varmistetaan, että hintojen välinen ero määritetään vertailukelpoisella tavalla. Näin ollen tämä väite hylättiin.

| (66) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos on ilmaistu prosentteina unionin tuotannonalan liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti Indonesiasta unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 0–5 prosenttia. |
| --- | --- |

(66)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos on ilmaistu prosentteina unionin tuotannonalan liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti Indonesiasta unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 0–5 prosenttia.

4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1   Yleisiä huomioita

| (67) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(67)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

4.4.2   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (68) | Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä
  Indeksi | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Tuotantokapasiteetti
  Indeksi | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapasiteetin käyttöaste
  Indeksi | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(68)

Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 4

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä

Indeksi

100

95

107

91

Tuotantokapasiteetti

Indeksi

100

100

100

100

Kapasiteetin käyttöaste

Indeksi

100

95

107

91

Lähde: kyselyvastaukset

| (69) | Tuotanto vaihteli tarkastelujakson aikana. Se laski tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, kasvoi tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana ja oli alhaisimmillaan tutkimusajanjakson aikana. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaihtelujen syynä olivat pääasiassa huoltoseisokit, joita unionin tuotannonala toteutti 15 kuukauden välein, sekä talven 2010/2011 huonot sääolot, jotka keskeyttivät yhden pääraaka-aineen (ammoniakki) toimitukset. Tutkimusajanjakson aikana huoltoseisokkia pidennettiin, koska suuria varastoja yritettiin pienentää. Tuotantomäärä laski kaiken kaikkiaan 9 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(69)

Tuotanto vaihteli tarkastelujakson aikana. Se laski tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, kasvoi tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana ja oli alhaisimmillaan tutkimusajanjakson aikana. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaihtelujen syynä olivat pääasiassa huoltoseisokit, joita unionin tuotannonala toteutti 15 kuukauden välein, sekä talven 2010/2011 huonot sääolot, jotka keskeyttivät yhden pääraaka-aineen (ammoniakki) toimitukset. Tutkimusajanjakson aikana huoltoseisokkia pidennettiin, koska suuria varastoja yritettiin pienentää. Tuotantomäärä laski kaiken kaikkiaan 9 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (70) | Tuotantokapasiteetti pysyi kaiken kaikkiaan vakaana tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(70)

Tuotantokapasiteetti pysyi kaiken kaikkiaan vakaana tarkastelujakson aikana.

| (71) | Tuotantomäärän laskun ja vakaan tuotantokapasiteetin seurauksena kapasiteetin käyttöaste kehittyi samansuuntaisesti tuotantomäärän kanssa, eli ensin se laski tilikaudella 2011/2012, sitten kasvoi tilikaudella 2012/2013 ja laski jälleen tutkimusajanjaksolla. Kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujaksolla yhteensä 9 prosenttia seuraten tuotannon määrän laskua. |
| --- | --- |

(71)

Tuotantomäärän laskun ja vakaan tuotantokapasiteetin seurauksena kapasiteetin käyttöaste kehittyi samansuuntaisesti tuotantomäärän kanssa, eli ensin se laski tilikaudella 2011/2012, sitten kasvoi tilikaudella 2012/2013 ja laski jälleen tutkimusajanjaksolla. Kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujaksolla yhteensä 9 prosenttia seuraten tuotannon määrän laskua.

4.4.3   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (72) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla
  Indeksi | 100 | 84 | 85 | 83 |
| Markkinaosuus
  Indeksi | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat |

(72)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla

Indeksi

100

84

85

83

Markkinaosuus

Indeksi

100

96

91

85

Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat

| (73) | Unionin tuotannonalan myymä mononatriumglutamaatin määrä väheni tarkastelujaksolla 17 prosenttia. Myyntimäärä laski pääasiassa tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, kun taas seuraavina vuosina se pysyi suhteellisen vakaana. Myyntimäärien lasku yhdessä kulutuksen samanaikaisen vähenemisen ja Indonesiasta tulevan tuonnin lisääntymisen kanssa johtivat siihen, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni kaiken kaikkiaan noin 15 prosenttia tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana 4 prosenttia, ja samalla ajanjaksolla Indonesiasta tulevan tuonnin markkinaosuus suureni. Tilikauden 2012/2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni jatkuvasti, kun taas Indonesiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti. |
| --- | --- |

(73)

Unionin tuotannonalan myymä mononatriumglutamaatin määrä väheni tarkastelujaksolla 17 prosenttia. Myyntimäärä laski pääasiassa tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, kun taas seuraavina vuosina se pysyi suhteellisen vakaana. Myyntimäärien lasku yhdessä kulutuksen samanaikaisen vähenemisen ja Indonesiasta tulevan tuonnin lisääntymisen kanssa johtivat siihen, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni kaiken kaikkiaan noin 15 prosenttia tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana 4 prosenttia, ja samalla ajanjaksolla Indonesiasta tulevan tuonnin markkinaosuus suureni. Tilikauden 2012/2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni jatkuvasti, kun taas Indonesiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti.

4.4.4   Kasvu

| (74) | Unionin kulutus väheni tarkastelujaksolla 2 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä väheni 17 prosenttia, mikä näkyi 15 prosentin markkinaosuuden menetyksenä. |
| --- | --- |

(74)

Unionin kulutus väheni tarkastelujaksolla 2 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä väheni 17 prosenttia, mikä näkyi 15 prosentin markkinaosuuden menetyksenä.

4.4.5   Työllisyys ja tuottavuus

| (75) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Työllisyys ja tuottavuus | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden määrä
  Indeksi | 100 | 103 | 107 | 108 |
| Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
  Indeksi | 100 | 92 | 100 | 85 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(75)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Työllisyys ja tuottavuus

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tutkimusajanjakso

Työntekijöiden määrä

Indeksi

100

103

107

108

Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)

Indeksi

100

92

100

85

Lähde: kyselyvastaukset

| (76) | Unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi jatkuvasti ja kaiken kaikkiaan 8 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä kasvu johtui pääasiassa siitä, että tuotannonalaan liittyi vuonna 2011 entinen tytäryhtiö ja että unionin tuotannonalan huolto-osasto laajeni. |
| --- | --- |

(76)

Unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi jatkuvasti ja kaiken kaikkiaan 8 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä kasvu johtui pääasiassa siitä, että tuotannonalaan liittyi vuonna 2011 entinen tytäryhtiö ja että unionin tuotannonalan huolto-osasto laajeni.

| (77) | Tuottavuus laski, mikä johtui työllisyyden kasvun ja tuotannon vähenemisen yhteisvaikutuksesta, kuten johdanto-osan 68 kappaleessa olevassa taulukossa 4 esitetään. |
| --- | --- |

(77)

Tuottavuus laski, mikä johtui työllisyyden kasvun ja tuotannon vähenemisen yhteisvaikutuksesta, kuten johdanto-osan 68 kappaleessa olevassa taulukossa 4 esitetään.

4.4.6   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (78) | Kaikki polkumyyntimarginaalit ovat selvästi vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan on merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(78)

Kaikki polkumyyntimarginaalit ovat selvästi vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan on merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (79) | Unionin tuotannonala oli edelleen elpymässä vaikutuksista, jotka aiheutuivat Kiinasta peräisin olevan saman tuotteen vahingollisella polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Näitä toimenpiteitä koskee samanaikaisesti meneillään oleva tarkastelua koskeva tutkimus perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kuten johdanto-osan 2 kappaleessa mainitaan. |
| --- | --- |

(79)

Unionin tuotannonala oli edelleen elpymässä vaikutuksista, jotka aiheutuivat Kiinasta peräisin olevan saman tuotteen vahingollisella polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Näitä toimenpiteitä koskee samanaikaisesti meneillään oleva tarkastelua koskeva tutkimus perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kuten johdanto-osan 2 kappaleessa mainitaan.

4.4.7   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (80) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Keskimääräiset myyntihinnat | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)
  Indeksi | 100 | 107 | 101 | 97 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)
  Indeksi | 100 | 120 | 124 | 130 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(80)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Keskimääräiset myyntihinnat

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)

Indeksi

100

107

101

97

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

Indeksi

100

120

124

130

Lähde: kyselyvastaukset

| (81) | Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa laski 3 prosenttia tarkastelujakson aikana. Ensin se kasvoi 7 prosenttia tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta laski sen jälkeen jatkuvasti tutkimusajanjaksoon asti. Hintojen nousun tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana voidaan katsoa johtuvan kustannusten noususta samalla ajanjaksolla, vaikkakin kustannusten nousu oli voimakkaampaa kuin hintojen nousu. Samaan aikaan tuonti Indonesiasta kasvoi ja aiheutti merkittävän hintapaineen unionin tuotannonalalle. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan hinnat laskivat 6 prosenttia tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana ja edelleen 4 prosenttia tilikauden 2012/2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(81)

Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa laski 3 prosenttia tarkastelujakson aikana. Ensin se kasvoi 7 prosenttia tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta laski sen jälkeen jatkuvasti tutkimusajanjaksoon asti. Hintojen nousun tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana voidaan katsoa johtuvan kustannusten noususta samalla ajanjaksolla, vaikkakin kustannusten nousu oli voimakkaampaa kuin hintojen nousu. Samaan aikaan tuonti Indonesiasta kasvoi ja aiheutti merkittävän hintapaineen unionin tuotannonalalle. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan hinnat laskivat 6 prosenttia tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana ja edelleen 4 prosenttia tilikauden 2012/2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

| (82) | Tuotannon yksikkökustannukset nousivat tarkastelujaksolla 30 prosenttia. Tilikaudella 2011/2012 alkoi jatkuva nousu, mikä johtui pääasiassa raaka-aine- ja työvoimakustannusten noususta. Kuten edellä mainitaan, tätä kustannusten nousua ei pystytty kattamaan vastaavalla hintojen nostamisella Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. |
| --- | --- |

(82)

Tuotannon yksikkökustannukset nousivat tarkastelujaksolla 30 prosenttia. Tilikaudella 2011/2012 alkoi jatkuva nousu, mikä johtui pääasiassa raaka-aine- ja työvoimakustannusten noususta. Kuten edellä mainitaan, tätä kustannusten nousua ei pystytty kattamaan vastaavalla hintojen nostamisella Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi.

4.4.8   Työvoimakustannukset

| (83) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
  Indeksi | 100 | 117 | 125 | 124 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(83)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

Indeksi

100

117

125

124

Lähde: kyselyvastaukset

| (84) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat 24 prosenttia. Tämä selittyy pääasiassa unionin tuotannonalan kasvavilla pyrkimyksillä parantaa työntekijöidensä suorituskykyä tuotantoprosessin optimoimiseksi. |
| --- | --- |

(84)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat 24 prosenttia. Tämä selittyy pääasiassa unionin tuotannonalan kasvavilla pyrkimyksillä parantaa työntekijöidensä suorituskykyä tuotantoprosessin optimoimiseksi.

4.4.9   Varastot

| (85) | Unionin tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Varastot | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot
  Indeksi | 100 | 82 | 164 | 143 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta
  Indeksi | 100 | 86 | 153 | 156 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(85)

Unionin tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Varastot

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tutkimusajanjakso

Loppuvarastot

Indeksi

100

82

164

143

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

Indeksi

100

86

153

156

Lähde: kyselyvastaukset

| (86) | Kaiken kaikkiaan loppuvarastot kasvoivat tarkastelujaksolla 43 prosenttia. Tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana loppuvarastot pienenivät tuotantomäärän laskun ja vientimyynnin määrän kasvun seurauksena. Tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana varastot kasvoivat tuotannon kasvun johdosta, kun taas unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla pysyi lähes muuttumattomana. Tilikauden 2012/2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana loppuvarastot pienenivät jälleen, mikä johtui pääasiassa päätöksestä supistaa tuotantoa, jotta suuret varastot saataisiin pienenemään. |
| --- | --- |

(86)

Kaiken kaikkiaan loppuvarastot kasvoivat tarkastelujaksolla 43 prosenttia. Tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana loppuvarastot pienenivät tuotantomäärän laskun ja vientimyynnin määrän kasvun seurauksena. Tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana varastot kasvoivat tuotannon kasvun johdosta, kun taas unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla pysyi lähes muuttumattomana. Tilikauden 2012/2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana loppuvarastot pienenivät jälleen, mikä johtui pääasiassa päätöksestä supistaa tuotantoa, jotta suuret varastot saataisiin pienenemään.

| (87) | Loppuvarastot prosentteina tuotannosta pienenivät tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta lähes kaksinkertaistuivat tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana. Ne kasvoivat edelleen tilikauden 2012/2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaiken kaikkiaan ne kasvoivat tarkastelujakson aikana 56 prosenttia. Tilikaudella 2012/2013 ja tutkimusajanjaksolla tapahtuneeseen kasvuun vaikutti Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän kasvu, sillä unionin myynti pysyi lähes muuttumattomana saman ajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(87)

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta pienenivät tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta lähes kaksinkertaistuivat tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana. Ne kasvoivat edelleen tilikauden 2012/2013 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaiken kaikkiaan ne kasvoivat tarkastelujakson aikana 56 prosenttia. Tilikaudella 2012/2013 ja tutkimusajanjaksolla tapahtuneeseen kasvuun vaikutti Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän kasvu, sillä unionin myynti pysyi lähes muuttumattomana saman ajanjakson aikana.

4.4.10   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (88) | Unionin tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)
  Indeksi | 100 | 30 | – 31 | – 80 |
| Kassavirta (euroa)
  Indeksi | 100 | 39 | – 48 | – 19 |
| Investoinnit (euroa)
  Indeksi | 100 | 182 | 143 | 197 |
| Investointien tuotto
  Indeksi | 100 | 14 | – 61 | – 110 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(88)

Unionin tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tutkimusajanjakso

Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

Indeksi

100

30

– 31

– 80

Kassavirta (euroa)

Indeksi

100

39

– 48

– 19

Investoinnit (euroa)

Indeksi

100

182

143

197

Investointien tuotto

Indeksi

100

14

– 61

– 110

Lähde: kyselyvastaukset

| (89) | Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tilikausilla 2010/2011 ja 2011/2012 kannattavuus heikkeni merkittävästi mutta pysyi edelleen positiivisena. Tilikaudesta 2012/2013 alkaen kannattavuus kääntyi negatiiviseksi. Se heikkeni edelleen tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla 180 prosenttia. Tämä kehitys johtui pääasiassa Indonesiasta unioniin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin aiheuttamasta hintapaineesta, jonka vuoksi unionin tuotannonala ei voinut asettaa hintojaan kustannusten kasvun mukaisesti. |
| --- | --- |

(89)

Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tilikausilla 2010/2011 ja 2011/2012 kannattavuus heikkeni merkittävästi mutta pysyi edelleen positiivisena. Tilikaudesta 2012/2013 alkaen kannattavuus kääntyi negatiiviseksi. Se heikkeni edelleen tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla 180 prosenttia. Tämä kehitys johtui pääasiassa Indonesiasta unioniin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin aiheuttamasta hintapaineesta, jonka vuoksi unionin tuotannonala ei voinut asettaa hintojaan kustannusten kasvun mukaisesti.

| (90) | Nettokassavirta on unionin tuotannonalan kyky rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta seurasi samaa suuntausta kuin kannattavuus eli laski jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan ja muuttui negatiiviseksi tilikaudesta 2012/2013 alkaen. Tämä suuntaus korostui tutkimusajanjakson aikana. Nettokassavirta pieneni tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan 119 prosenttia. |
| --- | --- |

(90)

Nettokassavirta on unionin tuotannonalan kyky rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta seurasi samaa suuntausta kuin kannattavuus eli laski jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan ja muuttui negatiiviseksi tilikaudesta 2012/2013 alkaen. Tämä suuntaus korostui tutkimusajanjakson aikana. Nettokassavirta pieneni tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan 119 prosenttia.

| (91) | Investoinnit kasvoivat tarkastelujaksolla 97 prosenttia. Ne olivat pääasiassa investointeja, joita tarvittiin kunnossapitoa ja lakisääteisten turvallisuusvaatimusten noudattamista varten. Vaikka unionin tuotannonala oli edelleen toipumassa tarkastelujaksoa edeltäneestä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnistä, se alkoi parantaa tilannettaan ja oli kannattava tarkastelujakson alussa ja tilikauteen 2011/2012 saakka. Näissä olosuhteissa tehtiin joitakin investointeja, joita ei voitu enää lykätä, mikä selittää investointien merkittävän kasvun tilikaudella 2011/2012 ja sitä seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

(91)

Investoinnit kasvoivat tarkastelujaksolla 97 prosenttia. Ne olivat pääasiassa investointeja, joita tarvittiin kunnossapitoa ja lakisääteisten turvallisuusvaatimusten noudattamista varten. Vaikka unionin tuotannonala oli edelleen toipumassa tarkastelujaksoa edeltäneestä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnistä, se alkoi parantaa tilannettaan ja oli kannattava tarkastelujakson alussa ja tilikauteen 2011/2012 saakka. Näissä olosuhteissa tehtiin joitakin investointeja, joita ei voitu enää lykätä, mikä selittää investointien merkittävän kasvun tilikaudella 2011/2012 ja sitä seuraavina vuosina.

| (92) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Kuten muutkin taloudelliset indikaattorit, investointien tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä oli negatiivinen tilikaudesta 2012/2013 alkaen, mikä heijastaa kannattavuuden negatiivista suuntausta. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto pieneni tarkastelujaksolla 210 prosenttia. |
| --- | --- |

(92)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Kuten muutkin taloudelliset indikaattorit, investointien tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä oli negatiivinen tilikaudesta 2012/2013 alkaen, mikä heijastaa kannattavuuden negatiivista suuntausta. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto pieneni tarkastelujaksolla 210 prosenttia.

| (93) | Kun otetaan huomioon kannattavuuden heikkeneminen ja kassavirran pieneneminen, myös yrityksen pääoman saantiin aiheutui kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(93)

Kun otetaan huomioon kannattavuuden heikkeneminen ja kassavirran pieneneminen, myös yrityksen pääoman saantiin aiheutui kielteisiä vaikutuksia.

4.4.11   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (94) | Lähes kaikki tärkeimmät vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista suuntausta. Tarkastelujakson aikana tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste laskivat noin 9 prosenttia ja myynnin määrä 17 prosenttia. Kun unionin tuotannonala pyrki korvaamaan menetykset myyntimäärissä ja markkinaosuudessa, sen keskimääräiset hinnat laskivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana, kun taas tuotantokustannukset kasvoivat samanaikaisesti 30 prosenttia. Tämän seurauksena kannattavuus, joka oli positiivinen tarkastelujakson alussa, laski ja kääntyi negatiiviseksi tilikaudella 2012/2013 ja jatkoi laskua tutkimusajanjakson aikana. Samanlaisia negatiivisia suuntauksia voitiin havaita nettokassavirran ja investointien tuoton osalta. |
| --- | --- |

(94)

Lähes kaikki tärkeimmät vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista suuntausta. Tarkastelujakson aikana tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste laskivat noin 9 prosenttia ja myynnin määrä 17 prosenttia. Kun unionin tuotannonala pyrki korvaamaan menetykset myyntimäärissä ja markkinaosuudessa, sen keskimääräiset hinnat laskivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana, kun taas tuotantokustannukset kasvoivat samanaikaisesti 30 prosenttia. Tämän seurauksena kannattavuus, joka oli positiivinen tarkastelujakson alussa, laski ja kääntyi negatiiviseksi tilikaudella 2012/2013 ja jatkoi laskua tutkimusajanjakson aikana. Samanlaisia negatiivisia suuntauksia voitiin havaita nettokassavirran ja investointien tuoton osalta.

| (95) | Työllisyys kasvoi tarkastelujakson aikana 8 prosenttia. Tarkastelujaksolla tapahtunut kasvu johtui siitä, että tuotannonalaan liittyi vuonna 2011 entinen tytäryhtiö ja että unionin tuotannonalan huolto-osasto laajeni. Myös investointien kehitys oli positiivinen. Investoinnit liittyivät pääasiassa ehkäiseviin toimenpiteisiin ja turvallisuusvaatimuksiin, eivät kapasiteetin nostamiseen. Nämä myönteiset suuntaukset eivät sen vuoksi sulje pois vahingon olemassaolon mahdollisuutta. |
| --- | --- |

(95)

Työllisyys kasvoi tarkastelujakson aikana 8 prosenttia. Tarkastelujaksolla tapahtunut kasvu johtui siitä, että tuotannonalaan liittyi vuonna 2011 entinen tytäryhtiö ja että unionin tuotannonalan huolto-osasto laajeni. Myös investointien kehitys oli positiivinen. Investoinnit liittyivät pääasiassa ehkäiseviin toimenpiteisiin ja turvallisuusvaatimuksiin, eivät kapasiteetin nostamiseen. Nämä myönteiset suuntaukset eivät sen vuoksi sulje pois vahingon olemassaolon mahdollisuutta.

| (96) | Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(96)

Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

| (97) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat seuraavat:






  a) | Kiinasta tulevan tuonnin vaikutus |
| --- | --- | --- |

(97)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat seuraavat:

a)

Kiinasta tulevan tuonnin vaikutus

| b) | tuonti muista kolmansista maista |
| --- | --- |

b)

tuonti muista kolmansista maista

| c) | unionin kulutuksen kehitys |
| --- | --- |

c)

unionin kulutuksen kehitys

| d) | unionin tuotannonalan vientitoiminta |
| --- | --- |

d)

unionin tuotannonalan vientitoiminta

| e) | unionin tuotannonalan tehottomuus |
| --- | --- |

e)

unionin tuotannonalan tehottomuus

| f) | finanssikriisi |
| --- | --- |

f)

finanssikriisi

| g) | investoinnit ja EU:n turvallisuusvaatimukset |
| --- | --- |

g)

investoinnit ja EU:n turvallisuusvaatimukset

| h) | raaka-ainekustannukset ja muut kustannukset. |
| --- | --- |

h)

raaka-ainekustannukset ja muut kustannukset.

5.1   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (98) | Todetakseen syy-yhteyden Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuneen mononatriumglutamaatin tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä komissio analysoi tutkimuksen kohteena olevan tuonnin määrän ja hintatason sekä sen, missä määrin ne olivat vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(98)

Todetakseen syy-yhteyden Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuneen mononatriumglutamaatin tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä komissio analysoi tutkimuksen kohteena olevan tuonnin määrän ja hintatason sekä sen, missä määrin ne olivat vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

| (99) | Tutkimus osoitti, että Indonesiasta polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana 182 prosenttia, mikä johti siihen, että markkinaosuus kasvoi samana ajanjaksona noin 187 prosenttia. Tämä tapahtui samaan aikaan, kun unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni 17 prosenttia ja markkinaosuus 15 prosenttia. Tämä johti myös siihen, että muista kolmansista maista peräisin olevan kokonaistuonnin markkinaosuus pieneni 71 prosenttia. |
| --- | --- |

(99)

Tutkimus osoitti, että Indonesiasta polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana 182 prosenttia, mikä johti siihen, että markkinaosuus kasvoi samana ajanjaksona noin 187 prosenttia. Tämä tapahtui samaan aikaan, kun unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni 17 prosenttia ja markkinaosuus 15 prosenttia. Tämä johti myös siihen, että muista kolmansista maista peräisin olevan kokonaistuonnin markkinaosuus pieneni 71 prosenttia.

| (100) | Samaan aikaan Indonesiasta tulevan tuonnin hinnat laskivat 8 prosenttia. Indonesiasta tuleva tuonti aiheutti hintapainetta unionin markkinoilla, joten unionin tuotannonala ei voinut nostaa hintojaan kustannustensa kasvun mukaisesti, vaan sen oli päinvastoin laskettava hintojaan tarkastelujakson aikana. Tämä johti merkittävään kannattavuuden laskuun ja tilikaudesta 2012/2013 alkaen tappioihin, ja tämä kehityssuunta voimistui tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(100)

Samaan aikaan Indonesiasta tulevan tuonnin hinnat laskivat 8 prosenttia. Indonesiasta tuleva tuonti aiheutti hintapainetta unionin markkinoilla, joten unionin tuotannonala ei voinut nostaa hintojaan kustannustensa kasvun mukaisesti, vaan sen oli päinvastoin laskettava hintojaan tarkastelujakson aikana. Tämä johti merkittävään kannattavuuden laskuun ja tilikaudesta 2012/2013 alkaen tappioihin, ja tämä kehityssuunta voimistui tutkimusajanjakson aikana.

| (101) | Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen tapahtui samaan aikaan kuin Indonesiasta polkumyyntihinnoin tapahtuvan tuonnin merkittävä kasvu ja että Indonesiasta tulevalla tuonnilla oli ratkaiseva rooli unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syntymisessä. |
| --- | --- |

(101)

Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen tapahtui samaan aikaan kuin Indonesiasta polkumyyntihinnoin tapahtuvan tuonnin merkittävä kasvu ja että Indonesiasta tulevalla tuonnilla oli ratkaiseva rooli unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syntymisessä.

5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

5.2.1   Kiinasta tulevan tuonnin vaikutus

| (102) | Kiinasta tulevaan tuontiin sovelletaan tällä hetkellä polkumyyntitulleja. Tarkastelujakson aikana tuonnin määrä kasvoi 65 prosenttia, ja markkinaosuus kasvoi vastaavasti 68 prosenttia. Sekä määrä että markkinaosuus pysyivät tarkastelujakson aikana kuitenkin alhaisella tasolla. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla merkittävästi eli 20 prosenttia. Kun otetaan huomioon voimassa olevat polkumyyntitullit, hinnat eivät olleet alhaisempia kuin unionin tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(102)

Kiinasta tulevaan tuontiin sovelletaan tällä hetkellä polkumyyntitulleja. Tarkastelujakson aikana tuonnin määrä kasvoi 65 prosenttia, ja markkinaosuus kasvoi vastaavasti 68 prosenttia. Sekä määrä että markkinaosuus pysyivät tarkastelujakson aikana kuitenkin alhaisella tasolla. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla merkittävästi eli 20 prosenttia. Kun otetaan huomioon voimassa olevat polkumyyntitullit, hinnat eivät olleet alhaisempia kuin unionin tuotannonalan hinnat.

| (103) | Näissä olosuhteissa Kiinasta tulevan tuonnin ei voida katsoa myötävaikuttaneen unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävän vahinkoon tutkimusajanjakson aikana.

  Taulukko 11


  Tuonti Kiinasta











  Maa | | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Määrä (tonnia) | 1 518 | 758 | 1 923 | 2 509 |
| | Indeksi | 100 | 50 | 127 | 165 |
| | Markkinaosuus Indeksi | 100 | 57 | 136 | 168 |
| | Keskihinta (euroa/tonni) (8) | 1 234 | 1 199 | 1 143 | 992 |
| | Indeksi | 100 | 97 | 93 | 80 |
| Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset |

(103)

Näissä olosuhteissa Kiinasta tulevan tuonnin ei voida katsoa myötävaikuttaneen unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävän vahinkoon tutkimusajanjakson aikana.

Taulukko 11

Tuonti Kiinasta

Maa

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tutkimusajanjakso

Kiina

Määrä (tonnia)

1 518

758

1 923

2 509

Indeksi

100

50

127

165

Markkinaosuus Indeksi

100

57

136

168

Keskihinta (euroa/tonni) (8)

1 234

1 199

1 143

992

Indeksi

100

97

93

80

Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset

5.2.2   Tuonti muista kolmansista maista

| (104) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Tuonti muista kolmansista maista











  Maa | | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilia | Määrä (tonnia) | 2 321 | 969 | 1 070 | 889 |
| | Indeksi | 100 | 42 | 46 | 38 |
| | Markkinaosuus Indeksi | 100 | 48 | 49 | 39 |
| | Keskihinta (euroa/tonni) | 1 218 | 1 306 | 1 402 | 1 365 |
| | Indeksi | 100 | 107 | 115 | 112 |
| Korean tasavalta | Määrä (tonnia) | 1 248 | 2 157 | 923 | 802 |
| | Indeksi | 100 | 173 | 74 | 64 |
| | Markkinaosuus Indeksi | 100 | 198 | 79 | 65 |
| | Keskihinta (euroa/tonni) | 1 231 | 1 296 | 1 293 | 1 277 |
| | Indeksi | 100 | 105 | 105 | 104 |
| Vietnam | Määrä (tonnia) | 5 707 | 6 042 | 1 820 | 769 |
| | Indeksi | 100 | 106 | 32 | 13 |
| | Markkinaosuus Indeksi | 100 | 121 | 34 | 14 |
| | Keskihinta (euroa/tonni) | 1 284 | 1 291 | 1 361 | 1 318 |
| | Indeksi | 100 | 101 | 106 | 103 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (tonnia) | 993 | 681 | 478 | 434 |
| | Indeksi | 100 | 69 | 48 | 44 |
| | Markkinaosuus Indeksi | 100 | 79 | 52 | 45 |
| | Keskihinta (euroa/tonni) | 1 594 | 1 718 | 2 044 | 2 001 |
| | Indeksi | 100 | 108 | 128 | 126 |
| Muut kolmannet maat yhteensä | Määrä (tonnia) | 10 268 | 9 848 | 4 291 | 2 894 |
| | Indeksi | 100 | 96 | 42 | 28 |
| | Markkinaosuus Indeksi | 100 | 110 | 45 | 29 |
| | Keskihinta (euroa/tonni) | 1 293 | 1 323 | 1 433 | 1 424 |
| | Indeksi | 100 | 102 | 111 | 110 |
| Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat |

(104)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Tuonti muista kolmansista maista

Maa

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tutkimusajanjakso

Brasilia

Määrä (tonnia)

2 321

969

1 070

889

Indeksi

100

42

46

38

Markkinaosuus Indeksi

100

48

49

39

Keskihinta (euroa/tonni)

1 218

1 306

1 402

1 365

Indeksi

100

107

115

112

Korean tasavalta

Määrä (tonnia)

1 248

2 157

923

802

Indeksi

100

173

74

64

Markkinaosuus Indeksi

100

198

79

65

Keskihinta (euroa/tonni)

1 231

1 296

1 293

1 277

Indeksi

100

105

105

104

Vietnam

Määrä (tonnia)

5 707

6 042

1 820

769

Indeksi

100

106

32

13

Markkinaosuus Indeksi

100

121

34

14

Keskihinta (euroa/tonni)

1 284

1 291

1 361

1 318

Indeksi

100

101

106

103

Muut kolmannet maat

Määrä (tonnia)

993

681

478

434

Indeksi

100

69

48

44

Markkinaosuus Indeksi

100

79

52

45

Keskihinta (euroa/tonni)

1 594

1 718

2 044

2 001

Indeksi

100

108

128

126

Muut kolmannet maat yhteensä

Määrä (tonnia)

10 268

9 848

4 291

2 894

Indeksi

100

96

42

28

Markkinaosuus Indeksi

100

110

45

29

Keskihinta (euroa/tonni)

1 293

1 323

1 433

1 424

Indeksi

100

102

111

110

Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat

| (105) | Tuonti muista kolmansista maista väheni tilikauden 2010/2011 määrästä, joka oli 10 268 tonnia, 2 894 tonniin tutkimusajanjaksolla, eli se väheni tarkastelujakson aikana 72 prosenttia. Vastaava markkinaosuus pieneni samana ajanjaksona 71 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana muiden kolmansien maiden tuonnin markkinaosuus oli vain noin neljännes tilikaudella 2010/2011 vallinneesta tasosta. Kaiken kaikkiaan kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(105)

Tuonti muista kolmansista maista väheni tilikauden 2010/2011 määrästä, joka oli 10 268 tonnia, 2 894 tonniin tutkimusajanjaksolla, eli se väheni tarkastelujakson aikana 72 prosenttia. Vastaava markkinaosuus pieneni samana ajanjaksona 71 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana muiden kolmansien maiden tuonnin markkinaosuus oli vain noin neljännes tilikaudella 2010/2011 vallinneesta tasosta. Kaiken kaikkiaan kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujakson aikana 10 prosenttia.

| (106) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kokonaistuonti, Indonesia mukaan lukien, on pysynyt vakaana tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(106)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kokonaistuonti, Indonesia mukaan lukien, on pysynyt vakaana tarkastelujakson aikana.

| (107) | Tämä väite oli ristiriidassa niiden käytettävissä olevien tilastojen kanssa, joihin tutkimuksen havainnot perustuvat, kuten jäljempänä olevasta taulukosta 13 käy ilmi. Itse asiassa unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi tarkastelujakson aikana 46 prosenttia. Tämän vuoksi väite hylättiin.

  Taulukko 13


  Tuonti yhteensä | | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti yhteensä | Määrä (tonnia) | 20 424 | 20 084 | 24 531 | 29 788 |
| | Indeksi | 100 | 98 | 120 | 146 |
| Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat |

(107)

Tämä väite oli ristiriidassa niiden käytettävissä olevien tilastojen kanssa, joihin tutkimuksen havainnot perustuvat, kuten jäljempänä olevasta taulukosta 13 käy ilmi. Itse asiassa unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi tarkastelujakson aikana 46 prosenttia. Tämän vuoksi väite hylättiin.

Taulukko 13

Tuonti yhteensä

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tutkimusajanjakso

Tuonti yhteensä

Määrä (tonnia)

20 424

20 084

24 531

29 788

Indeksi

100

98

120

146

Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat

| (108) | Edellä esitetty huomioon ottaen todettiin alustavasti, ettei muista kolmansista maista tuleva tuonti poistanut syy-yhteyttä Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(108)

Edellä esitetty huomioon ottaen todettiin alustavasti, ettei muista kolmansista maista tuleva tuonti poistanut syy-yhteyttä Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

5.2.3   Unionin kulutuksen kehitys

| (109) | Unionin kulutus laski vain hieman eli 2 prosenttia tarkastelujakson aikana, mikä ei voi selittää unionin tuotannonalan myyntimäärien 17 prosentin pienenemistä ja markkinaosuuden 15 prosentin supistumista. Näin ollen todettiin alustavasti, että kulutuksen kehitys ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(109)

Unionin kulutus laski vain hieman eli 2 prosenttia tarkastelujakson aikana, mikä ei voi selittää unionin tuotannonalan myyntimäärien 17 prosentin pienenemistä ja markkinaosuuden 15 prosentin supistumista. Näin ollen todettiin alustavasti, että kulutuksen kehitys ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

5.2.4   Unionin tuotannonalan vientitoiminta

| (110) | Unionin tuotannonalan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 14


  Unionin tuotannonalan vientitoiminta | Tilikausi 2010/2011 | Tilikausi 2011/2012 | Tilikausi 2012/2013 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viennin määrä
  (indeksi) | 100 | 249 | 234 | 222 |
| Keskimääräinen yksikköhinta
  Indeksi | 100 | 107 | 101 | 95 |
| Lähde: kyselyvastaukset |

(110)

Unionin tuotannonalan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 14

Unionin tuotannonalan vientitoiminta

Tilikausi 2010/2011

Tilikausi 2011/2012

Tilikausi 2012/2013

Tutkimusajanjakso

Viennin määrä

(indeksi)

100

249

234

222

Keskimääräinen yksikköhinta

Indeksi

100

107

101

95

Lähde: kyselyvastaukset

| (111) | Unionin tuotannonalan viennin määrä lisääntyi tilikaudella 2011/2012 ja väheni sitten hieman seuraavina vuosina tutkimusajanjaksoon asti. Se lähes kaksinkertaistui tarkastelujaksolla. Vientihinnat laskivat samanaikaisesti hieman (5 %). Vientimyynnin kasvu tasoitti osittain myyntimäärän ja markkinaosuuden menetystä unionissa. Tilanteessa vallitsi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama voimakas hintapaine, ja jos vientimyynti ei olisi kasvanut, mittakaavaetujen menetys ja unionin tuotannonalan tuotannon yksikkökustannuksiin kohdistuneet vaikutukset olisivat itse asiassa olleet vieläkin suuremmat. Sen vuoksi unionin tuotannonalan vientitoiminnalla ei ollut voinut olla kielteistä vaikutusta vahingolliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(111)

Unionin tuotannonalan viennin määrä lisääntyi tilikaudella 2011/2012 ja väheni sitten hieman seuraavina vuosina tutkimusajanjaksoon asti. Se lähes kaksinkertaistui tarkastelujaksolla. Vientihinnat laskivat samanaikaisesti hieman (5 %). Vientimyynnin kasvu tasoitti osittain myyntimäärän ja markkinaosuuden menetystä unionissa. Tilanteessa vallitsi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama voimakas hintapaine, ja jos vientimyynti ei olisi kasvanut, mittakaavaetujen menetys ja unionin tuotannonalan tuotannon yksikkökustannuksiin kohdistuneet vaikutukset olisivat itse asiassa olleet vieläkin suuremmat. Sen vuoksi unionin tuotannonalan vientitoiminnalla ei ollut voinut olla kielteistä vaikutusta vahingolliseen tilanteeseen.

| (112) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan myynnin väheneminen unionin markkinoilla on seurausta sen mononatriumglutamaatin vientimyynnistä hiljattain Turkista hankitulle etuyhteydessä olevalle elintarvikeyritykselle. Väitteen tueksi ei esitetty perusteluja. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että unionin tuotannonala hankki elintarvikeyrityksen vasta tutkimusajanjakson jälkeen. Sillä ei ollut voinut olla mitään vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella todettiin, että unionin tuotannonalan myynti siihen etuyhteydessä olevalle turkkilaiselle yritykselle ei poistanut syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(112)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan myynnin väheneminen unionin markkinoilla on seurausta sen mononatriumglutamaatin vientimyynnistä hiljattain Turkista hankitulle etuyhteydessä olevalle elintarvikeyritykselle. Väitteen tueksi ei esitetty perusteluja. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että unionin tuotannonala hankki elintarvikeyrityksen vasta tutkimusajanjakson jälkeen. Sillä ei ollut voinut olla mitään vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella todettiin, että unionin tuotannonalan myynti siihen etuyhteydessä olevalle turkkilaiselle yritykselle ei poistanut syy-yhteyttä.

5.2.5   Unionin tuotannonalan väitetty tehottomuus

| (113) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli unionin tuotannonalan tuotantoprosessien tehottomuus. Kyseinen osapuoli ei kuitenkaan viitannut mihinkään erityiseen tehottomuuteen, eikä sen väitteelle esitetty perusteita. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin mitään mahdollista tehottomuutta unionin tuotannonalalla. Tämän vuoksi kyseinen väite hylättiin. Tällä perusteella todettiin, että väitetty unionin tuotannonalan tehottomuus ei poistanut syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(113)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli unionin tuotannonalan tuotantoprosessien tehottomuus. Kyseinen osapuoli ei kuitenkaan viitannut mihinkään erityiseen tehottomuuteen, eikä sen väitteelle esitetty perusteita. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin mitään mahdollista tehottomuutta unionin tuotannonalalla. Tämän vuoksi kyseinen väite hylättiin. Tällä perusteella todettiin, että väitetty unionin tuotannonalan tehottomuus ei poistanut syy-yhteyttä.

5.2.6   Finanssikriisi

| (114) | Yksi osapuoli väitti, että syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon on finanssikriisi. Unionin mononatriumglutamaatin markkinat eivät kuitenkaan olleet epävakaat, ja maailmanlaajuinen finanssikriisi vaikutti niihin vain vähän. Mikäli näin ei olisi ollut ja unionin tuotannonalan menetykset olisi todellakin aiheuttanut maailmanlaajuinen finanssikriisi, saman olisi pitänyt koskea kaikkia muita kilpailijoita mononatriumglutamaatin markkinoilla. Maailmanlaajuisesta finanssikriisistä huolimatta indonesialaiset mononatriumglutamaatin tuottajat pystyivät kuitenkin lisäämään myyntimääriään unionin markkinoilla. Ei ole mitään syytä olettaa, että maailmanlaajuisella finanssikriisillä olisi ollut vakavampia vaikutuksia unionin tuotannonalaan kuin aasialaisiin osapuoliin. Väite on näin ollen hylättävä. Tällä perusteella todettiin, että finanssikriisin vaikutukset eivät poistaneet syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(114)

Yksi osapuoli väitti, että syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon on finanssikriisi. Unionin mononatriumglutamaatin markkinat eivät kuitenkaan olleet epävakaat, ja maailmanlaajuinen finanssikriisi vaikutti niihin vain vähän. Mikäli näin ei olisi ollut ja unionin tuotannonalan menetykset olisi todellakin aiheuttanut maailmanlaajuinen finanssikriisi, saman olisi pitänyt koskea kaikkia muita kilpailijoita mononatriumglutamaatin markkinoilla. Maailmanlaajuisesta finanssikriisistä huolimatta indonesialaiset mononatriumglutamaatin tuottajat pystyivät kuitenkin lisäämään myyntimääriään unionin markkinoilla. Ei ole mitään syytä olettaa, että maailmanlaajuisella finanssikriisillä olisi ollut vakavampia vaikutuksia unionin tuotannonalaan kuin aasialaisiin osapuoliin. Väite on näin ollen hylättävä. Tällä perusteella todettiin, että finanssikriisin vaikutukset eivät poistaneet syy-yhteyttä.

5.2.7   Investoinnit ja EU:n turvallisuusvaatimukset

| (115) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon aiheuttivat merkittävät investoinnit, jotka ovat välttämättömiä unionissa sovellettavien turvallisuusmääräysten noudattamiseksi. |
| --- | --- |

(115)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon aiheuttivat merkittävät investoinnit, jotka ovat välttämättömiä unionissa sovellettavien turvallisuusmääräysten noudattamiseksi.

| (116) | Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että EU:n turvallisuusvaatimuksiin liittyvät investoinnit olivat vähäisiä verrattuna muihin investointeihin koko tarkastelujakson ajan. Merkittävä osa unionin tuotannonalan tekemistä investoinneista oli ennalta ehkäiseviä huoltoinvestointeja. Investointien merkittävä kasvu tapahtui tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana. Kasvu selittyy sillä, että unionin tuotannonalan, joka oli edelleen toipumassa aiemman Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin vaikutuksista, oli lykättävä ennalta ehkäiseviä huoltoinvestointeja tappiollisten kausien jälkeiseen aikaan. Kun Kiinasta tulevalle tuonnille asetetut tullit alkoivat saada aikaan vaikutuksia markkinoilla, unionin tuotannonala pystyi jälleen saamaan voittoa ja palaamaan normaalille investointitasolle. Seuraavilla jaksoilla investoinnit pysyivät samanlaisella tasolla ja kattoivat edelleen pääasiassa kunnossapidon. Mitään investointeja ei tehty kapasiteetin lisäämiseksi, ja se pysyi vakaana tarkastelujakson aikana. Tällä perusteella todettiin, että unionin tuotannonalan investoinnit eivät poistaneet syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(116)

Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että EU:n turvallisuusvaatimuksiin liittyvät investoinnit olivat vähäisiä verrattuna muihin investointeihin koko tarkastelujakson ajan. Merkittävä osa unionin tuotannonalan tekemistä investoinneista oli ennalta ehkäiseviä huoltoinvestointeja. Investointien merkittävä kasvu tapahtui tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana. Kasvu selittyy sillä, että unionin tuotannonalan, joka oli edelleen toipumassa aiemman Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin vaikutuksista, oli lykättävä ennalta ehkäiseviä huoltoinvestointeja tappiollisten kausien jälkeiseen aikaan. Kun Kiinasta tulevalle tuonnille asetetut tullit alkoivat saada aikaan vaikutuksia markkinoilla, unionin tuotannonala pystyi jälleen saamaan voittoa ja palaamaan normaalille investointitasolle. Seuraavilla jaksoilla investoinnit pysyivät samanlaisella tasolla ja kattoivat edelleen pääasiassa kunnossapidon. Mitään investointeja ei tehty kapasiteetin lisäämiseksi, ja se pysyi vakaana tarkastelujakson aikana. Tällä perusteella todettiin, että unionin tuotannonalan investoinnit eivät poistaneet syy-yhteyttä.

5.2.8   Raaka-ainekustannukset ja muut kustannukset

| (117) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli pääraaka-aineiden eli teollisuudelle tarkoitetun sokerin, ammoniakin, kaustisen soodan ja rikkihapon merkittävä hinnannousu. |
| --- | --- |

(117)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli pääraaka-aineiden eli teollisuudelle tarkoitetun sokerin, ammoniakin, kaustisen soodan ja rikkihapon merkittävä hinnannousu.

Teollisuudelle tarkoitettu sokeri

| (118) | Teollisuudelle tarkoitettu sokeri on yksi unionin tuotannonalan tuotannon kokonaiskustannusten suurimmista kustannustekijöistä. Kuten johdanto-osan 81 kappaleessa kuvataan, unionin tuotannon yksikkökustannukset kohosivat tarkastelujakson aikana, mukaan lukien teollisuudelle tarkoitetun sokerin kustannukset. Julkisesti saatavilla olevien tilastojen (9) mukaan teollisuudelle tarkoitetun sokerin keskimääräinen hinta pysyi unionissa maailmanmarkkinahinnan alapuolella, vaikka se kohosi hieman tilikaudelta 2010/2011 vuoden 2012 puoliväliin. Tämän jälkeen sekä teollisuudelle tarkoitetun sokerin hinta unionissa että teollisuudelle tarkoitetun sokerin maailmanmarkkinahinta laskivat ja asettuivat samanlaiselle tasolle. Näin ollen väite, jonka mukaan sokerin hintojen nousu aiheutti vahingon, on perusteeton ja se olisi hylättävä. |
| --- | --- |

(118)

Teollisuudelle tarkoitettu sokeri on yksi unionin tuotannonalan tuotannon kokonaiskustannusten suurimmista kustannustekijöistä. Kuten johdanto-osan 81 kappaleessa kuvataan, unionin tuotannon yksikkökustannukset kohosivat tarkastelujakson aikana, mukaan lukien teollisuudelle tarkoitetun sokerin kustannukset. Julkisesti saatavilla olevien tilastojen (9) mukaan teollisuudelle tarkoitetun sokerin keskimääräinen hinta pysyi unionissa maailmanmarkkinahinnan alapuolella, vaikka se kohosi hieman tilikaudelta 2010/2011 vuoden 2012 puoliväliin. Tämän jälkeen sekä teollisuudelle tarkoitetun sokerin hinta unionissa että teollisuudelle tarkoitetun sokerin maailmanmarkkinahinta laskivat ja asettuivat samanlaiselle tasolle. Näin ollen väite, jonka mukaan sokerin hintojen nousu aiheutti vahingon, on perusteeton ja se olisi hylättävä.

Kemialliset aineet

| (119) | Unionin tuotannonalan hankkimasta ammoniakista, kaustisesta soodasta ja rikkihaposta aiheutuvat kustannukset nousivat tarkastelujakson aikana näiden tuotteiden kansainvälisen hinnan mukaisesti. Tämä hinnannousu ei näin ollen rajoittunut vain unionin teollisuudenalaan, vaan se vaikutti myös kolmansien maiden toimijoihin. Tällä perusteella ammoniakin, kaustisen soodan ja rikkihapon hinnannousun ei voida katsoa olevan syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(119)

Unionin tuotannonalan hankkimasta ammoniakista, kaustisesta soodasta ja rikkihaposta aiheutuvat kustannukset nousivat tarkastelujakson aikana näiden tuotteiden kansainvälisen hinnan mukaisesti. Tämä hinnannousu ei näin ollen rajoittunut vain unionin teollisuudenalaan, vaan se vaikutti myös kolmansien maiden toimijoihin. Tällä perusteella ammoniakin, kaustisen soodan ja rikkihapon hinnannousun ei voida katsoa olevan syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

Muut

| (120) | Yksi asianomainen osapuoli väitti, että syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon olivat energia-, työvoima- ja pakkauskustannusten nousu. Tutkimuksessa kävi kyllä ilmi, että nämä kustannukset nousivat tarkastelujaksolla (katso johdanto-osan 81 ja 83 kappale), mutta komissio totesi myös, että unionin tuotannonala ei pystynyt siirtämään tätä kustannusten nousua myyntihintoihinsa edes osittain Indonesiasta tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Näiden kustannusten nousua ei näin ollen voitu varsinaisesti pitää syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(120)

Yksi asianomainen osapuoli väitti, että syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon olivat energia-, työvoima- ja pakkauskustannusten nousu. Tutkimuksessa kävi kyllä ilmi, että nämä kustannukset nousivat tarkastelujaksolla (katso johdanto-osan 81 ja 83 kappale), mutta komissio totesi myös, että unionin tuotannonala ei pystynyt siirtämään tätä kustannusten nousua myyntihintoihinsa edes osittain Indonesiasta tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Näiden kustannusten nousua ei näin ollen voitu varsinaisesti pitää syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (121) | Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti tilikauden 2010/2011 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja että tuontihinnat laskivat tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(121)

Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti tilikauden 2010/2011 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja että tuontihinnat laskivat tarkastelujaksolla.

| (122) | Indonesiasta tulevan halpatuonnin markkinaosuuden kasvu tapahtui samaan aikaan kun unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi, mikä aiheutti yhdessä hinnanalennuspaineiden kanssa merkittäviä tappioita unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(122)

Indonesiasta tulevan halpatuonnin markkinaosuuden kasvu tapahtui samaan aikaan kun unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi, mikä aiheutti yhdessä hinnanalennuspaineiden kanssa merkittäviä tappioita unionin tuotannonalalle.

| (123) | Kun tutkittiin muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi myös ilmi, ettei yhdelläkään niistä voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta. |
| --- | --- |

(123)

Kun tutkittiin muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi myös ilmi, ettei yhdelläkään niistä voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta.

| (124) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti eivätkä muut tekijät poistaneet syy-yhteyttä. |
| --- | --- |

(124)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti eivätkä muut tekijät poistaneet syy-yhteyttä.

| (125) | Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Kiinasta ja muista kolmansista maista tulevan tuonnin, kulutuksen kehityksen, unionin tuotannonalan vientitoiminnan, unionin tuotannonalan väitetyn tehottomuuden, finanssikriisin, investointien ja EU:n turvallisuusvaatimusten, raaka-aineiden kustannusten ja muiden kustannusten vaikutukset unionin tuotannonalan kielteiseen kehitykseen olivat vähäiset. |
| --- | --- |

(125)

Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Kiinasta ja muista kolmansista maista tulevan tuonnin, kulutuksen kehityksen, unionin tuotannonalan vientitoiminnan, unionin tuotannonalan väitetyn tehottomuuden, finanssikriisin, investointien ja EU:n turvallisuusvaatimusten, raaka-aineiden kustannusten ja muiden kustannusten vaikutukset unionin tuotannonalan kielteiseen kehitykseen olivat vähäiset.

6.   UNIONIN ETU

6.1   Alustava huomio

| (126) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, kauppiaiden, tuojien, käyttäjien ja raaka-aineiden toimittajien edut. |
| --- | --- |

(126)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, kauppiaiden, tuojien, käyttäjien ja raaka-aineiden toimittajien edut.

6.2   Unionin tuotannonalan etu

| (127) | Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Lähes kaikki vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista suuntausta, ja etenkin tuotannon määrä, myynnin määrä, markkinaosuus ja kannattavuus vähenivät tarkastelujaksolla. Laskeva suuntaus todettiin myös muiden taloudelliseen tulokseen liittyvien indikaattorien, kuten kassavirran ja investointien tuoton, osalta. Saman ajanjakson aikana varastot kasvoivat. |
| --- | --- |

(127)

Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Lähes kaikki vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista suuntausta, ja etenkin tuotannon määrä, myynnin määrä, markkinaosuus ja kannattavuus vähenivät tarkastelujaksolla. Laskeva suuntaus todettiin myös muiden taloudelliseen tulokseen liittyvien indikaattorien, kuten kassavirran ja investointien tuoton, osalta. Saman ajanjakson aikana varastot kasvoivat.

| (128) | Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen odotetaan tuontihintojen nousevan ja unionin tuotannonalan vapautuvan hintapaineesta, jota polkumyynnillä tapahtuva tuonti tällä hetkellä aiheuttaa. Unionin tuotannonalan pitäisi näin ollen pystyä nostamaan hintojaan kustannusten nousun mukaisesti ja saavuttamaan asteittain kannattava taso. Tällä on myönteinen vaikutus myös tuotantoon ja myyntimääriin. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee hyvin todennäköisesti entisestään. Menetykset myyntimäärissä ja markkinaosuudessa lisääntyvät hyvin todennäköisesti, sillä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuva hintapaine jatkuu ja unionin tuotannonalan on pakko laskea hintansa tuontihintojen tasolle unionissa. Tällaisessa tapauksessa unionin tuotannonalalle aiheutuisi edelleen merkittäviä tappioita. Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että unionin tuotannonalan on myynnin ja tuotantomäärän vähenemisen sekä suurien tappioiden vuoksi lopetettava tuotantonsa kokonaan keskipitkällä aikavälillä, mikä aiheuttaisi työpaikkojen menetyksiä unionissa. Tämä tekisi unionin myös riippuvaiseksi kolmansista maista tulevasta tuonnista. |
| --- | --- |

(128)

Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen odotetaan tuontihintojen nousevan ja unionin tuotannonalan vapautuvan hintapaineesta, jota polkumyynnillä tapahtuva tuonti tällä hetkellä aiheuttaa. Unionin tuotannonalan pitäisi näin ollen pystyä nostamaan hintojaan kustannusten nousun mukaisesti ja saavuttamaan asteittain kannattava taso. Tällä on myönteinen vaikutus myös tuotantoon ja myyntimääriin. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee hyvin todennäköisesti entisestään. Menetykset myyntimäärissä ja markkinaosuudessa lisääntyvät hyvin todennäköisesti, sillä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuva hintapaine jatkuu ja unionin tuotannonalan on pakko laskea hintansa tuontihintojen tasolle unionissa. Tällaisessa tapauksessa unionin tuotannonalalle aiheutuisi edelleen merkittäviä tappioita. Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että unionin tuotannonalan on myynnin ja tuotantomäärän vähenemisen sekä suurien tappioiden vuoksi lopetettava tuotantonsa kokonaan keskipitkällä aikavälillä, mikä aiheuttaisi työpaikkojen menetyksiä unionissa. Tämä tekisi unionin myös riippuvaiseksi kolmansista maista tulevasta tuonnista.

| (129) | Sen vuoksi tässä vaiheessa tultiin siihen johtopäätökseen, että polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(129)

Sen vuoksi tässä vaiheessa tultiin siihen johtopäätökseen, että polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

6.3   Tuojien/kauppiaiden etu

| (130) | Vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen ilmoittautui 14 yritystä. Otokseen valittiin kolme etuyhteydetöntä tuojaa, joille toimitettiin kyselylomakkeet, mutta vain yksi niistä vastasi. Tähän yritykseen tehtiin tarkastuskäynti paikan päällä. |
| --- | --- |

(130)

Vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen ilmoittautui 14 yritystä. Otokseen valittiin kolme etuyhteydetöntä tuojaa, joille toimitettiin kyselylomakkeet, mutta vain yksi niistä vastasi. Tähän yritykseen tehtiin tarkastuskäynti paikan päällä.

| (131) | Mononatriumglutamaatin tuonti Indonesiasta muodosti alle 15 prosenttia tuojan liikevaihdosta. Komissio katsoi, että vaikka tullien käyttöönotto saattaa vaikuttaa kielteisesti mononatriumglutamaattiin liittyvään toimintaan, yritys pysyisi kaiken kaikkiaan kannattavana. |
| --- | --- |

(131)

Mononatriumglutamaatin tuonti Indonesiasta muodosti alle 15 prosenttia tuojan liikevaihdosta. Komissio katsoi, että vaikka tullien käyttöönotto saattaa vaikuttaa kielteisesti mononatriumglutamaattiin liittyvään toimintaan, yritys pysyisi kaiken kaikkiaan kannattavana.

| (132) | Tutkimuksen aikana ilmoittautui yksi unionissa toimiva kauppias, joka osallistui mononatriumglutamaatin jälleenmyyntiin unionin markkinoilla ja niiden ulkopuolella. Tämä kauppias osti mononatriumglutamaattia pääasiassa unionin tuotannonalalta mutta myös Indonesiasta ja muista kolmansista maista peräisin olevilta mononatriumglutamaatin tuojilta. Kauppiaan mononatriumglutamaattiin liittyvä toiminta oli hyvin vähäistä verrattuna sen koko toimintaan. Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus sen tilanteeseen olisi erittäin vähäinen. |
| --- | --- |

(132)

Tutkimuksen aikana ilmoittautui yksi unionissa toimiva kauppias, joka osallistui mononatriumglutamaatin jälleenmyyntiin unionin markkinoilla ja niiden ulkopuolella. Tämä kauppias osti mononatriumglutamaattia pääasiassa unionin tuotannonalalta mutta myös Indonesiasta ja muista kolmansista maista peräisin olevilta mononatriumglutamaatin tuojilta. Kauppiaan mononatriumglutamaattiin liittyvä toiminta oli hyvin vähäistä verrattuna sen koko toimintaan. Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus sen tilanteeseen olisi erittäin vähäinen.

6.4   Käyttäjien etu

| (133) | Käyttäjät toimivat lähinnä elintarvike- ja juoma-alalla ja käyttävät mononatriumglutamaattia mausteseosten, keittojen ja valmisruokien tuotannossa. Mononatriumglutamaattia käytetään myös tietyissä muissa kuin elintarvikesovelluksissa, esimerkiksi pesuaineiden valmistuksessa. |
| --- | --- |

(133)

Käyttäjät toimivat lähinnä elintarvike- ja juoma-alalla ja käyttävät mononatriumglutamaattia mausteseosten, keittojen ja valmisruokien tuotannossa. Mononatriumglutamaattia käytetään myös tietyissä muissa kuin elintarvikesovelluksissa, esimerkiksi pesuaineiden valmistuksessa.

| (134) | Yhteensä ilmoittautui 33 yritystä, ja niille toimitettiin kyselylomake. Viisi yritystä toimi tutkimuksessa yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Neljä niistä toimi elintarvike- ja juoma-alalla ja yksi muiden kuin elintarvikkeiden alalla. Kahteen yhteistyössä toimineeseen yritykseen, joista toinen toimi elintarvike- ja juoma-alalla ja toinen oli pesuaineiden tuottaja, tehtiin tarkastuskäynti. |
| --- | --- |

(134)

Yhteensä ilmoittautui 33 yritystä, ja niille toimitettiin kyselylomake. Viisi yritystä toimi tutkimuksessa yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Neljä niistä toimi elintarvike- ja juoma-alalla ja yksi muiden kuin elintarvikkeiden alalla. Kahteen yhteistyössä toimineeseen yritykseen, joista toinen toimi elintarvike- ja juoma-alalla ja toinen oli pesuaineiden tuottaja, tehtiin tarkastuskäynti.

Elintarvike- ja juoma-ala

| (135) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että mononatriumglutamaatin osuus oli keskimäärin noin 5 prosenttia sellaisten mononatriumglutamaattia sisältävien tuotteiden kokonaiskustannuksista, joita yhteistyössä toimineet ja tarvittavat tiedot toimittaneet yritykset valmistivat. |
| --- | --- |

(135)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että mononatriumglutamaatin osuus oli keskimäärin noin 5 prosenttia sellaisten mononatriumglutamaattia sisältävien tuotteiden kokonaiskustannuksista, joita yhteistyössä toimineet ja tarvittavat tiedot toimittaneet yritykset valmistivat.

| (136) | Kaksi yhteistyössä toiminutta yritystä osti mononatriumglutamaattia pääasiassa unionin tuotannonalalta eikä tuonut sitä lainkaan tai toi sitä vain vähäisiä määriä Indonesiasta. Näiden kahden yrityksen tapauksessa mononatriumglutamaattia sisältäviin tuotteisiin liittyvän toiminnan osuus oli noin kolmannes niiden koko toiminnasta. Tutkimusajanjakson aikana yritysten havaittiin olleen kannattavia. Näiden havaintojen perusteella Indonesiaan kohdistuvilla ehdotetuilla toimenpiteillä on todennäköisesti vain vähäinen vaikutus näihin yrityksiin. |
| --- | --- |

(136)

Kaksi yhteistyössä toiminutta yritystä osti mononatriumglutamaattia pääasiassa unionin tuotannonalalta eikä tuonut sitä lainkaan tai toi sitä vain vähäisiä määriä Indonesiasta. Näiden kahden yrityksen tapauksessa mononatriumglutamaattia sisältäviin tuotteisiin liittyvän toiminnan osuus oli noin kolmannes niiden koko toiminnasta. Tutkimusajanjakson aikana yritysten havaittiin olleen kannattavia. Näiden havaintojen perusteella Indonesiaan kohdistuvilla ehdotetuilla toimenpiteillä on todennäköisesti vain vähäinen vaikutus näihin yrityksiin.

| (137) | Toiset kaksi yritystä ostivat suuria määriä mononatriumglutamaattia Indonesiasta, mutta niiden mononatriumglutamaattiin liittyvä toiminta oli suhteellisen vähäistä verrattuna niiden koko toimintaan. Lisäksi nämä kaksi yritystä olivat annettujen tietojen perusteella kannattavia tutkimusajanjakson aikana. Indonesiasta tulevaan mononatriumglutamaattiin kohdistuvilla toimenpiteillä ei siis todennäköisesti ole merkittävää vaikutusta näihin yrityksiin. |
| --- | --- |

(137)

Toiset kaksi yritystä ostivat suuria määriä mononatriumglutamaattia Indonesiasta, mutta niiden mononatriumglutamaattiin liittyvä toiminta oli suhteellisen vähäistä verrattuna niiden koko toimintaan. Lisäksi nämä kaksi yritystä olivat annettujen tietojen perusteella kannattavia tutkimusajanjakson aikana. Indonesiasta tulevaan mononatriumglutamaattiin kohdistuvilla toimenpiteillä ei siis todennäköisesti ole merkittävää vaikutusta näihin yrityksiin.

Muut alat kuin elintarvikeala

| (138) | Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä käytti mononatriumglutamaattia pesuaineiden tuotannossa. Mononatriumglutamaatin osuus näiden tuotteiden tuotantokustannuksista oli 15–20 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana yritys osti mononatriumglutamaattia pääasiassa unionin tuotannonalalta, mutta toi sitä myös Indonesiasta ja vähäisemmässä määrin Koreasta. Mononatriumglutamaattia sisältäviin tuotteisiin liittyi ainoastaan pieni osuus sen toiminnasta verrattuna sen koko toimintaan, jonka lisäksi todettiin johtaneen positiivisiin, 5–10 prosentin voittomarginaaleihin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(138)

Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä käytti mononatriumglutamaattia pesuaineiden tuotannossa. Mononatriumglutamaatin osuus näiden tuotteiden tuotantokustannuksista oli 15–20 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana yritys osti mononatriumglutamaattia pääasiassa unionin tuotannonalalta, mutta toi sitä myös Indonesiasta ja vähäisemmässä määrin Koreasta. Mononatriumglutamaattia sisältäviin tuotteisiin liittyi ainoastaan pieni osuus sen toiminnasta verrattuna sen koko toimintaan, jonka lisäksi todettiin johtaneen positiivisiin, 5–10 prosentin voittomarginaaleihin tutkimusajanjakson aikana.

| (139) | Tämän perusteella ei ole poissuljettua, että Indonesiaan kohdistuvien toimenpiteiden käyttöönotto voisi vaikuttaa kielteisesti kyseiseen yritykseen, mutta mahdollisuus käyttää muita hankintalähteitä ja mononatriumglutamaattiin liittyvän toiminnan kannattava tilanne osoittavat, että toimenpiteiden mahdolliset vaikutukset tähän yritykseen olisivat todennäköisesti vain vähäiset. |
| --- | --- |

(139)

Tämän perusteella ei ole poissuljettua, että Indonesiaan kohdistuvien toimenpiteiden käyttöönotto voisi vaikuttaa kielteisesti kyseiseen yritykseen, mutta mahdollisuus käyttää muita hankintalähteitä ja mononatriumglutamaattiin liittyvän toiminnan kannattava tilanne osoittavat, että toimenpiteiden mahdolliset vaikutukset tähän yritykseen olisivat todennäköisesti vain vähäiset.

| (140) | Kyseinen osapuoli väitti, että koska EU:n sääntelykehyksessä kielletään fosfaattien ja muiden fosforiyhdisteiden käyttö (10), mononatriumglutamaattia käytetään todennäköisesti yhä enemmän korvaamaan fosfaatit ja muut fosforiyhdisteet pesuaineiden valmistuksessa. Tästä syystä on odotettavissa, että mononatriumglutamaatin kysyntä unionissa kasvaa huomattavasti ja että mononatriumglutamaatin tuontia koskevat polkumyyntitullit vaikuttaisivat haitallisesti näiden uusien markkinoiden kehitykseen. |
| --- | --- |

(140)

Kyseinen osapuoli väitti, että koska EU:n sääntelykehyksessä kielletään fosfaattien ja muiden fosforiyhdisteiden käyttö (10), mononatriumglutamaattia käytetään todennäköisesti yhä enemmän korvaamaan fosfaatit ja muut fosforiyhdisteet pesuaineiden valmistuksessa. Tästä syystä on odotettavissa, että mononatriumglutamaatin kysyntä unionissa kasvaa huomattavasti ja että mononatriumglutamaatin tuontia koskevat polkumyyntitullit vaikuttaisivat haitallisesti näiden uusien markkinoiden kehitykseen.

| (141) | Tässä vaiheessa on kuitenkin vaikea ennakoida, millaisia vaikutuksia uudella oikeudellisella kehyksellä on unionin markkinoihin ja edistääkö se tai missä määrin se edistää mononatriumglutamaattipohjaisten pesuaineiden tuotantoa ja siten vaikuttaa mononatriumglutamaatin kysyntään unionissa. Asianomainen osapuoli ei myöskään toimittanut mitään näyttöä siitä, missä määrin polkumyyntitullilla voisi olla haitallinen vaikutus. Tältä osin on huomattava, että polkumyyntitullin käyttöönoton tavoitteena on palauttaa tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoilla. Näin ollen Indonesiasta tulevan tuonnin olisi edelleen vastattava unionin markkinoiden kysyntään, mutta oikeudenmukaisilla hinnoilla. Tutkimuksessa tuli esiin myös muutamia vaihtoehtoisia hankintalähteitä, kuten Brasilia, Vietnam ja Korea. |
| --- | --- |

(141)

Tässä vaiheessa on kuitenkin vaikea ennakoida, millaisia vaikutuksia uudella oikeudellisella kehyksellä on unionin markkinoihin ja edistääkö se tai missä määrin se edistää mononatriumglutamaattipohjaisten pesuaineiden tuotantoa ja siten vaikuttaa mononatriumglutamaatin kysyntään unionissa. Asianomainen osapuoli ei myöskään toimittanut mitään näyttöä siitä, missä määrin polkumyyntitullilla voisi olla haitallinen vaikutus. Tältä osin on huomattava, että polkumyyntitullin käyttöönoton tavoitteena on palauttaa tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoilla. Näin ollen Indonesiasta tulevan tuonnin olisi edelleen vastattava unionin markkinoiden kysyntään, mutta oikeudenmukaisilla hinnoilla. Tutkimuksessa tuli esiin myös muutamia vaihtoehtoisia hankintalähteitä, kuten Brasilia, Vietnam ja Korea.

| (142) | Kun otetaan huomioon tutkimuksen havainnot, kyseisen yrityksen mononatriumglutamaattiin liittyvän toiminnan kannattavuus pysyisi joka tapauksessa positiivisena, vaikka kaikki yrityksen tarvitsema mononatriumglutamaatti tuotaisiin Indonesiasta. Tässä pahimmassa tapauksessa ei oteta huomioon mahdollisuutta, että tulli pystyttäisiin ainakin osittain siirtämään loppukäyttäjille. |
| --- | --- |

(142)

Kun otetaan huomioon tutkimuksen havainnot, kyseisen yrityksen mononatriumglutamaattiin liittyvän toiminnan kannattavuus pysyisi joka tapauksessa positiivisena, vaikka kaikki yrityksen tarvitsema mononatriumglutamaatti tuotaisiin Indonesiasta. Tässä pahimmassa tapauksessa ei oteta huomioon mahdollisuutta, että tulli pystyttäisiin ainakin osittain siirtämään loppukäyttäjille.

6.5   Toimittajien etu

| (143) | Neljä unionin raaka-aineiden toimittajaa ilmoittautui ja vastasi kyselylomakkeeseen. Näiden toimittajien raaka-ainemyynti unionin tuotannonalalle edusti vain pientä osaa niiden kokonaisliikevaihdosta. Näin ollen toimittajien tilanne ei muuttuisi, vaikkei toimenpiteitä otettaisi käyttöön. |
| --- | --- |

(143)

Neljä unionin raaka-aineiden toimittajaa ilmoittautui ja vastasi kyselylomakkeeseen. Näiden toimittajien raaka-ainemyynti unionin tuotannonalalle edusti vain pientä osaa niiden kokonaisliikevaihdosta. Näin ollen toimittajien tilanne ei muuttuisi, vaikkei toimenpiteitä otettaisi käyttöön.

6.6   Muut väitteet

| (144) | Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalla oli määräävä asema unionin markkinoilla ja että Indonesiasta tulevaa tuontia koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vahvistaisivat sen asemaa, mikä ei olisi unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(144)

Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalla oli määräävä asema unionin markkinoilla ja että Indonesiasta tulevaa tuontia koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vahvistaisivat sen asemaa, mikä ei olisi unionin edun mukaista.

| (145) | Tutkimuksessa kävi selvästi ilmi, että ainoa unionin tuottaja ei pystynyt säilyttämään myyntimääräänsä unionissa, sillä Indonesiasta tuleva tuonti pienensi sen markkinaosuutta. Unionin tuotannonala ei myöskään pystynyt nostamaan hintojaan raaka-ainekustannusten nousua vastaavasti Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi, ja se kärsi huomattavia tappioita tutkimusajanjakson aikana. Komissio totesi myös, että tuonti muutamasta muusta kolmannesta maasta, joilla on vapaa pääsy unionin markkinoille, saa aikaan kilpailua. Näillä perusteilla ei ollut riittävästi näyttöä unionin tuotannonalan väitetystä määräävästä asemasta, joten väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(145)

Tutkimuksessa kävi selvästi ilmi, että ainoa unionin tuottaja ei pystynyt säilyttämään myyntimääräänsä unionissa, sillä Indonesiasta tuleva tuonti pienensi sen markkinaosuutta. Unionin tuotannonala ei myöskään pystynyt nostamaan hintojaan raaka-ainekustannusten nousua vastaavasti Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi, ja se kärsi huomattavia tappioita tutkimusajanjakson aikana. Komissio totesi myös, että tuonti muutamasta muusta kolmannesta maasta, joilla on vapaa pääsy unionin markkinoille, saa aikaan kilpailua. Näillä perusteilla ei ollut riittävästi näyttöä unionin tuotannonalan väitetystä määräävästä asemasta, joten väite oli hylättävä.

| (146) | Eräät asianomaiset osapuolet väittivät myös, ettei Indonesiasta tulevalle tuonnille ole vaihtoehtoa, koska muista kolmansista maista tulevan tuonnin hintataso on liian korkea. |
| --- | --- |

(146)

Eräät asianomaiset osapuolet väittivät myös, ettei Indonesiasta tulevalle tuonnille ole vaihtoehtoa, koska muista kolmansista maista tulevan tuonnin hintataso on liian korkea.

| (147) | Muistutettakoon, että tilikaudella 2010/2011 muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli huomattavaa. Myös tuonti kolmansista maista kärsi Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamasta hintapaineesta, ja nämä kolmannet maat menettivät huomattavia myyntimääriä ja markkinaosuuksia Indonesiasta tulevan tuonnin vuoksi. Indonesiasta tulevaan mononatriumglutamaatin tuontiin kohdistuvien tullien käyttöönoton myötä muut kolmannet maat, kuten Brasilia, Korea ja Vietnam, pystyisivät saamaan takaisin menettämäänsä markkinaosuutta unionissa. Mitä tulee hintoihin, polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena pitäisi olla tasapuolisten toimintaedellytysten luominen unionissa siten, että tuonti unioniin tapahtuu oikeudenmukaisilla hinnoilla. Tutkimus osoitti, että tullien käyttöönotolla ei odoteta olevan merkittävää vaikutusta jatkojalostussektorin tilanteeseen. Tämän vuoksi väite siitä, ettei vaihtoehtoisia hankintalähteitä ole olemassa, hylättiin. |
| --- | --- |

(147)

Muistutettakoon, että tilikaudella 2010/2011 muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli huomattavaa. Myös tuonti kolmansista maista kärsi Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamasta hintapaineesta, ja nämä kolmannet maat menettivät huomattavia myyntimääriä ja markkinaosuuksia Indonesiasta tulevan tuonnin vuoksi. Indonesiasta tulevaan mononatriumglutamaatin tuontiin kohdistuvien tullien käyttöönoton myötä muut kolmannet maat, kuten Brasilia, Korea ja Vietnam, pystyisivät saamaan takaisin menettämäänsä markkinaosuutta unionissa. Mitä tulee hintoihin, polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena pitäisi olla tasapuolisten toimintaedellytysten luominen unionissa siten, että tuonti unioniin tapahtuu oikeudenmukaisilla hinnoilla. Tutkimus osoitti, että tullien käyttöönotolla ei odoteta olevan merkittävää vaikutusta jatkojalostussektorin tilanteeseen. Tämän vuoksi väite siitä, ettei vaihtoehtoisia hankintalähteitä ole olemassa, hylättiin.

6.7   Unionin etua koskevat päätelmät

| (148) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi tutkimuksen tässä vaiheessa todettava, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Indonesiasta tulevan mononatriumglutamaatin tuonnissa. |
| --- | --- |

(148)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi tutkimuksen tässä vaiheessa todettava, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Indonesiasta tulevan mononatriumglutamaatin tuonnissa.

7.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (149) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(149)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

7.1   Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

| (150) | Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän. |
| --- | --- |

(150)

Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän.

| (151) | Aiheutuva vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Komissio katsoi, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset alkoivat näkyä vasta tarkastelujakson kolmantena vuonna, minkä vuoksi voittomarginaalin määrittämisessä käytettiin kyseisen ajanjakson kahta ensimmäistä vuotta ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Komissio katsoi aiheelliseksi käyttää painotettua keskimääräistä voittomarginaalia, kuten johdanto-osan 89 kappaleessa esitetään. Voittomarginaaliksi määritettiin 5–15 prosenttia. Tarkempaa voittomarginaalia ei voida paljastaa luottamuksellisuussyistä. Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä näin lasketun voittomarginaalin unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana. Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä indonesialaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Määritetyt vahinkomarginaalit, joihin on laskettu mukaan sekä 5 prosentin että 15 prosentin voitto, esitetään johdanto-osan 154 kappaleessa olevassa taulukossa. |
| --- | --- |

(151)

Aiheutuva vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Komissio katsoi, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset alkoivat näkyä vasta tarkastelujakson kolmantena vuonna, minkä vuoksi voittomarginaalin määrittämisessä käytettiin kyseisen ajanjakson kahta ensimmäistä vuotta ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Komissio katsoi aiheelliseksi käyttää painotettua keskimääräistä voittomarginaalia, kuten johdanto-osan 89 kappaleessa esitetään. Voittomarginaaliksi määritettiin 5–15 prosenttia. Tarkempaa voittomarginaalia ei voida paljastaa luottamuksellisuussyistä. Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä näin lasketun voittomarginaalin unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana. Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä indonesialaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Määritetyt vahinkomarginaalit, joihin on laskettu mukaan sekä 5 prosentin että 15 prosentin voitto, esitetään johdanto-osan 154 kappaleessa olevassa taulukossa.

| (152) | Kuten johdanto-osan 64 kappaleessa mainitaan, yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unioniin tuotavan mononatriumglutamaatin puhtaus ja unionin tuotannonalan tuottaman ja unionin markkinoilla myymän mononatriumglutamaatin puhtaus voivat olla erilaisia, minkä vuoksi olisi tehtävä asianmukainen oikaisu. Samassa johdanto-osan kappaleessa esitetyistä syistä oikaisu ei ollut perusteltu, ja tämä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(152)

Kuten johdanto-osan 64 kappaleessa mainitaan, yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unioniin tuotavan mononatriumglutamaatin puhtaus ja unionin tuotannonalan tuottaman ja unionin markkinoilla myymän mononatriumglutamaatin puhtaus voivat olla erilaisia, minkä vuoksi olisi tehtävä asianmukainen oikaisu. Samassa johdanto-osan kappaleessa esitetyistä syistä oikaisu ei ollut perusteltu, ja tämä väite oli hylättävä.

7.2   Väliaikaiset toimenpiteet

| (153) | Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi. |
| --- | --- |

(153)

Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi.

| (154) | Edellä esitetyn perusteella väliaikaisen polkumyyntitullin määrät ovat CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:









  (%) |
| --- | --- |
| Maa | Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahinkomarginaali | Väliaikainen polkumyyntitulli |
| Indonesia | PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 | [24,6–39,8] | 7,0 |
| Indonesia | PT. Miwon Indonesia | 13,3 | [27,9–43,6] | 13,3 |
| Indonesia | Kaikki muut yritykset | 28,4 | [31,4–47,0] | 28,4 |

(154)

Edellä esitetyn perusteella väliaikaisen polkumyyntitullin määrät ovat CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:

(%)

Maa

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahinkomarginaali

Väliaikainen polkumyyntitulli

Indonesia

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

[24,6–39,8]

7,0

Indonesia

PT. Miwon Indonesia

13,3

[27,9–43,6]

13,3

Indonesia

Kaikki muut yritykset

28,4

[31,4–47,0]

28,4

| (155) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin kyseessä olevan tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(155)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin kyseessä olevan tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (156) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta. Pyyntö on osoitettava komissiolle (11). Pyynnön on sisällettävä kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, muun muassa tiedot, jotka koskevat esimerkiksi nimenmuutokseen tai tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio saattaa ajan tasalle luettelon yrityksistä, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, mikäli se on perusteltua. |
| --- | --- |

(156)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta. Pyyntö on osoitettava komissiolle (11). Pyynnön on sisällettävä kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, muun muassa tiedot, jotka koskevat esimerkiksi nimenmuutokseen tai tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio saattaa ajan tasalle luettelon yrityksistä, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, mikäli se on perusteltua.

| (157) | Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä liitteessä asetetut vaatimukset. Tuontiin, jonka mukana ei ole tällaista laskua, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(157)

Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä liitteessä asetetut vaatimukset. Tuontiin, jonka mukana ei ole tällaista laskua, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

| (158) | Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia sovelletaan sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(158)

Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia sovelletaan sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

8.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

| (159) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kauppapolitiikan pääosaston kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(159)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kauppapolitiikan pääosaston kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa.

| (160) | Tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisten lopullisten toimenpiteiden määrittämistä varten, |
| --- | --- |

(160)

Tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisten lopullisten toimenpiteiden määrittämistä varten,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2922 42 00 (Taric-koodi 2922420010), tuonnissa.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| Yritys | Väliaikainen polkumyyntitulli
  (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 | B961 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 | B962 |
| Kaikki muut yritykset | 28,4 | B999 |

Yritys

Väliaikainen polkumyyntitulli

(%)

Taric-lisäkoodi

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

B961

PT. Miwon Indonesia

13,3

B962

Kaikki muut yritykset

28,4

B999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Asianomaiset osapuolet voivat 25 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta

| a) | pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin; |
| --- | --- |

a)

pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin;

| b) | toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle; ja |
| --- | --- |

b)

toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle; ja

| c) | pyytää saada tulla komission ja/tai kauppapolitiikan pääosaston kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kuulemiksi. |
| --- | --- |

c)

pyytää saada tulla komission ja/tai kauppapolitiikan pääosaston kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kuulemiksi.

2.   Asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat 25 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta esittää väliaikaisten toimenpiteiden soveltamista koskevia huomautuksia.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Edellä olevaa 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä elokuuta 2014.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Ilmoitus Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta (EUVL C 349, 29.11.2013, s. 5).

2

(3)  EUVL C 349, 29.11.2013, s. 14.

3

(4)  Komission asetus (ETY) N:o 2454/93, annettu 2 päivänä heinäkuuta 1993, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1).

4

(5)  Osui ajallisesti yksiin unionin ainoan tuottajan tilikausien — huhtikuusta maaliskuuhun — kanssa (tilikausi 2010/2011, tilikausi 2011/2012, tilikausi 2012/2013, tutkimusajanjakso).

5

(6)  EUVL L 97, 12.4.2007, s. 6.

6

(7)  Komission direktiivi 2008/84/EY, annettu 27 päivänä elokuuta 2008, elintarvikkeiden muiden lisäaineiden kuin väri- ja makeutusaineiden erityisistä puhtausvaatimuksista (EUVL L 253, 20.9.2008, s. 1).

7

(8)  keskimääräiset hinnat eivät sisällä voimassa olevia polkumyyntitulleja

8

(9)  http://ec.europa.eu/agriculture/sugar/presentations/price-reporting_en.pdf

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 259/2012, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012, asetuksen (EY) N:o 648/2004 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on fosfaattien ja muiden fosforiyhdisteiden käytöstä kuluttajille tarkoitetuissa pyykinpesuaineissa ja kuluttajille tarkoitetuissa konetiskiaineissa (EUVL L 9, 30.3.2012, s. 16).

10

(11)  Osoite: European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H 1049 Brussels, Belgia.

11

---

LIITE

Tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:

| — | Kauppalaskun laatineen yksikön asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

—

Kauppalaskun laatineen yksikön asiasta vastaavan henkilön nimi ja tehtävänimike.

| — | Seuraava vakuutus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn mononatriumglutamaatin (määrän) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Indonesia. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” |
| --- | --- |

—

Seuraava vakuutus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn mononatriumglutamaatin (määrän) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Indonesia. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

Päiväys ja allekirjoitus

---

| 21.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 246/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 246/26

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 905/2014,

annettu 20 päivänä elokuuta 2014,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä elokuuta 2014.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0805 50 10 | AR | 179,3 |
| TR | 82,0 |
| UY | 126,7 |
| ZA | 158,1 |
| ZZ | 136,5 |
| 0806 10 10 | BR | 182,9 |
| EG | 206,5 |
| MA | 170,3 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 175,2 |
| 0808 10 80 | AR | 62,2 |
| BR | 85,7 |
| CL | 90,7 |
| CN | 120,3 |
| NZ | 123,8 |
| PE | 21,0 |
| US | 131,0 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 91,9 |
| 0808 30 90 | AR | 35,0 |
| CL | 88,7 |
| TR | 132,4 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 88,9 |
| 0809 30 | MK | 60,4 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 93,1 |
| 0809 40 05 | BA | 41,0 |
| ZA | 207,0 |
| ZZ | 124,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

100,7

ZZ

100,7

0805 50 10

AR

179,3

TR

82,0

UY

126,7

ZA

158,1

ZZ

136,5

0806 10 10

BR

182,9

EG

206,5

MA

170,3

TR

141,2

ZZ

175,2

0808 10 80

AR

62,2

BR

85,7

CL

90,7

CN

120,3

NZ

123,8

PE

21,0

US

131,0

ZA

100,7

ZZ

91,9

0808 30 90

AR

35,0

CL

88,7

TR

132,4

ZA

99,6

ZZ

88,9

0809 30

MK

60,4

TR

125,7

ZZ

93,1

0809 40 05

BA

41,0

ZA

207,0

ZZ

124,0

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 21.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 246/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 246/28

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2013,

valtiontuesta SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) — NLB:n rakenneuudistus — Slovenia, jonka Slovenia aikoo panna täytäntöön Nova Ljubljanska banka d.d:n hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2013) 9632)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2014/535/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut jäsenvaltioita ja asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti (1),

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Slovenian viranomaiset ilmoittivat 14 päivänä tammikuuta 2011 250 miljoonan euron myöntämisestä Nova Ljubljanska banka d.d:n, jäljempänä ’NLB d.d.’, pääomapohjan vahvistamiseen. |
| --- | --- |

(1)

Slovenian viranomaiset ilmoittivat 14 päivänä tammikuuta 2011 250 miljoonan euron myöntämisestä Nova Ljubljanska banka d.d:n, jäljempänä ’NLB d.d.’, pääomapohjan vahvistamiseen.

| (2) | Komissio hyväksyi 7 päivänä maaliskuuta 2011 (2), jäljempänä ’ensimmäinen pelastamistukea koskeva päätös’, kuudeksi kuukaudeksi NLB d.d:n ensimmäisen pääomapohjan vahvistamiseen tarkoitetun tuen, jonka edellytyksenä on rakenneuudistussuunnitelman esittäminen. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi 7 päivänä maaliskuuta 2011 (2), jäljempänä ’ensimmäinen pelastamistukea koskeva päätös’, kuudeksi kuukaudeksi NLB d.d:n ensimmäisen pääomapohjan vahvistamiseen tarkoitetun tuen, jonka edellytyksenä on rakenneuudistussuunnitelman esittäminen.

| (3) | Slovenian viranomaiset esittivät rakenneuudistussuunnitelman 22 päivänä heinäkuuta 2011. Ne päivittivät rakenneuudistussuunnitelmaa 6 päivänä syyskuuta 2011 ja 26 päivänä maaliskuuta 2012. |
| --- | --- |

(3)

Slovenian viranomaiset esittivät rakenneuudistussuunnitelman 22 päivänä heinäkuuta 2011. Ne päivittivät rakenneuudistussuunnitelmaa 6 päivänä syyskuuta 2011 ja 26 päivänä maaliskuuta 2012.

| (4) | Toukokuun 16 päivänä 2012 Slovenian viranomaiset ilmoittivat komissiolle aikomuksestaan myöntää NLB d.d:lle pääomapohjan vahvistamiseen tarkoitetun toisen tuen. Toimenpiteestä ilmoitettiin 6 päivänä kesäkuuta 2012. |
| --- | --- |

(4)

Toukokuun 16 päivänä 2012 Slovenian viranomaiset ilmoittivat komissiolle aikomuksestaan myöntää NLB d.d:lle pääomapohjan vahvistamiseen tarkoitetun toisen tuen. Toimenpiteestä ilmoitettiin 6 päivänä kesäkuuta 2012.

| (5) | Komissio hyväksyi NLB d.d:n pääomapohjan toisen vahvistamisen 2 päivänä heinäkuuta 2012 tekemällään päätöksellä, jäljempänä ’toinen pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskeva päätös’, ja aloitti samalla perusteellisen tutkintamenettelyn, koska se epäili, oliko komissiolle esitetyn rakenneuudistussuunnitelman perusteella mahdollista palauttaa NLB d.d:n elinkelpoisuus ja olivatko siinä esitetty vastuunjako ja kilpailun vääristymistä estävät toimenpiteet riittäviä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio hyväksyi NLB d.d:n pääomapohjan toisen vahvistamisen 2 päivänä heinäkuuta 2012 tekemällään päätöksellä, jäljempänä ’toinen pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskeva päätös’, ja aloitti samalla perusteellisen tutkintamenettelyn, koska se epäili, oliko komissiolle esitetyn rakenneuudistussuunnitelman perusteella mahdollista palauttaa NLB d.d:n elinkelpoisuus ja olivatko siinä esitetty vastuunjako ja kilpailun vääristymistä estävät toimenpiteet riittäviä.

| (6) | Toinen pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin 22 päivänä marraskuuta 2012Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja asianomaisia pyydettiin esittämään huomautuksensa. (3) Komissiolle ei esitetty huomautuksia. |
| --- | --- |

(6)

Toinen pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin 22 päivänä marraskuuta 2012Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja asianomaisia pyydettiin esittämään huomautuksensa. (3) Komissiolle ei esitetty huomautuksia.

| (7) | Toisen pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen Slovenian viranomaiset esittivät 7 päivänä tammikuuta 2013 tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman, josta toimitettiin muutettu versio 25 päivänä maaliskuuta 2013. Slovenian viranomaiset esittivät tämän jälkeen suunnitelmasta vielä uuden muutetun version joulukuussa 2013. Joulukuussa 2013 komissiolle toimitetusta suunnitelman versiosta käytetään tässä päätöksessä nimitystä ’rakenneuudistussuunnitelma’. |
| --- | --- |

(7)

Toisen pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen Slovenian viranomaiset esittivät 7 päivänä tammikuuta 2013 tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman, josta toimitettiin muutettu versio 25 päivänä maaliskuuta 2013. Slovenian viranomaiset esittivät tämän jälkeen suunnitelmasta vielä uuden muutetun version joulukuussa 2013. Joulukuussa 2013 komissiolle toimitetusta suunnitelman versiosta käytetään tässä päätöksessä nimitystä ’rakenneuudistussuunnitelma’.

| (8) | Komission esittämien pyyntöjen jälkeen Slovenian viranomaiset toimittivat lisätietoja 2 päivän heinäkuuta 2012 ja 9 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(8)

Komission esittämien pyyntöjen jälkeen Slovenian viranomaiset toimittivat lisätietoja 2 päivän heinäkuuta 2012 ja 9 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana.

| (9) | Komissio totesi 10 päivänä huhtikuuta 2013 makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä (MIP), että Slovenian valtiontaloudessa vallitsi liiallinen epätasapaino. Slovenian oli teetettävä makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä riippumattomilla konsulteilla sen pankkialaa koskevat alhaalta ylös- ja ylhäältä alas -menetelmän mukaiset stressitestit ja omaisuuserien laadun arviointi (AQR/ST). Omaisuuserien laadun arvioinnista saadut tulokset on otettu huomioon rakenneuudistussuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio totesi 10 päivänä huhtikuuta 2013 makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä (MIP), että Slovenian valtiontaloudessa vallitsi liiallinen epätasapaino. Slovenian oli teetettävä makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä riippumattomilla konsulteilla sen pankkialaa koskevat alhaalta ylös- ja ylhäältä alas -menetelmän mukaiset stressitestit ja omaisuuserien laadun arviointi (AQR/ST). Omaisuuserien laadun arvioinnista saadut tulokset on otettu huomioon rakenneuudistussuunnitelmassa.

| (10) | Asian kiireellisyyden vuoksi Slovenian hallitus hyväksyy sen, että tämä päätös hyväksytään poikkeuksellisesti englanninkielisenä. |
| --- | --- |

(10)

Asian kiireellisyyden vuoksi Slovenian hallitus hyväksyy sen, että tämä päätös hyväksytään poikkeuksellisesti englanninkielisenä.

2.   TUENSAAJAN JA SEN ONGELMIEN SYIDEN KUVAUS

| (11) | NLB d.d. ja siihen sidoksissa olevat yritykset, jäljempänä ’NLB’ tai ’pankki’, muodostavat yhdessä Slovenian suurimman pankki- ja rahoituskonsernin. Konserniin kuului 30 päivänä syyskuuta 2012 NLB d.d. ja 47 pankkia, yritystä ja sivuliikettä sekä ulkomailla toimivaa edustajaliikettä. NLB on merkittävä pankkialan toimija Sloveniassa ja Kaakkois-Euroopassa. NLB:llä oli 30 päivänä syyskuuta 2012 hallussaan noin 30 prosenttia Slovenian pankkialan kokonaisvaroista, ja se luokiteltiin entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Montenegron, Kosovon ja Serbitasavallan kolmen suurimman pankin joukkoon ja kuudenneksi suurimmaksi Bosnia ja Hertsegovinassa toimivaksi pankiksi. Pankkitoiminta on NLB:n tärkeintä liiketoimintaa, vaikka se tarjoaa myös muita rahoituspalveluja, kuten vakuutuksia, varainhoitoa, leasing-vuokrausta sekä factoring- ja forfeiting-palveluja. |
| --- | --- |

(11)

NLB d.d. ja siihen sidoksissa olevat yritykset, jäljempänä ’NLB’ tai ’pankki’, muodostavat yhdessä Slovenian suurimman pankki- ja rahoituskonsernin. Konserniin kuului 30 päivänä syyskuuta 2012 NLB d.d. ja 47 pankkia, yritystä ja sivuliikettä sekä ulkomailla toimivaa edustajaliikettä. NLB on merkittävä pankkialan toimija Sloveniassa ja Kaakkois-Euroopassa. NLB:llä oli 30 päivänä syyskuuta 2012 hallussaan noin 30 prosenttia Slovenian pankkialan kokonaisvaroista, ja se luokiteltiin entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Montenegron, Kosovon ja Serbitasavallan kolmen suurimman pankin joukkoon ja kuudenneksi suurimmaksi Bosnia ja Hertsegovinassa toimivaksi pankiksi. Pankkitoiminta on NLB:n tärkeintä liiketoimintaa, vaikka se tarjoaa myös muita rahoituspalveluja, kuten vakuutuksia, varainhoitoa, leasing-vuokrausta sekä factoring- ja forfeiting-palveluja.

| (12) | NLB on saanut Moody'silta luottoluokituksen Caa2, negatiivinen, ja Fitchiltä BB-, negatiivinen. Kumpaakin luokitusta alennettiin vuonna 2013. Luokituksen alentaminen johtui pääasiassa luottokannan keskittymisestä ja heikentymisen jatkumisesta sekä pankin heikosta rahoitus- ja pääoma-asemasta nykyisessä markkinaympäristössä. |
| --- | --- |

(12)

NLB on saanut Moody'silta luottoluokituksen Caa2, negatiivinen, ja Fitchiltä BB-, negatiivinen. Kumpaakin luokitusta alennettiin vuonna 2013. Luokituksen alentaminen johtui pääasiassa luottokannan keskittymisestä ja heikentymisen jatkumisesta sekä pankin heikosta rahoitus- ja pääoma-asemasta nykyisessä markkinaympäristössä.

| (13) | NLB tarjoaa Sloveniassa kattavia pankkipalveluja yksityisille ja yrityksille, ja sen toiminta painottuu vähittäispankkisektorille. Se toimii kuitenkin myös yksityis-, yritys- ja investointipankkina. |
| --- | --- |

(13)

NLB tarjoaa Sloveniassa kattavia pankkipalveluja yksityisille ja yrityksille, ja sen toiminta painottuu vähittäispankkisektorille. Se toimii kuitenkin myös yksityis-, yritys- ja investointipankkina.

| (14) | NLB:n pääomarakenne oli 30 päivänä kesäkuuta 2013 seuraava: sen osakkeista 77,51 prosenttia oli Slovenian tasavallan hallussa, 6,23 prosenttia Kapitalska družba, d.d:n hallussa, 5,58 prosenttia Slovenska Odškodninska Družban hallussa ja 2,24 prosenttia Poteza borzno posredniška družba, d.d:n (konkurssimenettelyssä) hallussa. |
| --- | --- |

(14)

NLB:n pääomarakenne oli 30 päivänä kesäkuuta 2013 seuraava: sen osakkeista 77,51 prosenttia oli Slovenian tasavallan hallussa, 6,23 prosenttia Kapitalska družba, d.d:n hallussa, 5,58 prosenttia Slovenska Odškodninska Družban hallussa ja 2,24 prosenttia Poteza borzno posredniška družba, d.d:n (konkurssimenettelyssä) hallussa.

| (15) | Joulukuun 31 päivänä 2012 NLB:n kokonaisvarat olivat 14,3 miljardia euroa ja kokonaistalletukset noin 9,1 miljardia euroa, jotka koostuivat kotitalouksien talletuksista (6,5 miljardia euroa), yritysten talletuksista (2 miljardia euroa) ja valtion talletuksista (0,6 miljardia euroa). Lisäksi sillä oli liikkeeseen laskettuja joukkovelkakirjoja 112 miljoonaa euroa. NLB:n lainakanta muun kuin pankkisektorin osalta oli samana ajankohtana noin 9,5 miljardia euroa. Lainojen ja talletusten suhde oli 104 prosenttia (kun se oli 105 prosenttia vuonna 2011 ja 127 prosenttia vuonna 2010). |
| --- | --- |

(15)

Joulukuun 31 päivänä 2012 NLB:n kokonaisvarat olivat 14,3 miljardia euroa ja kokonaistalletukset noin 9,1 miljardia euroa, jotka koostuivat kotitalouksien talletuksista (6,5 miljardia euroa), yritysten talletuksista (2 miljardia euroa) ja valtion talletuksista (0,6 miljardia euroa). Lisäksi sillä oli liikkeeseen laskettuja joukkovelkakirjoja 112 miljoonaa euroa. NLB:n lainakanta muun kuin pankkisektorin osalta oli samana ajankohtana noin 9,5 miljardia euroa. Lainojen ja talletusten suhde oli 104 prosenttia (kun se oli 105 prosenttia vuonna 2011 ja 127 prosenttia vuonna 2010).

| (16) | NLB:lle aiheuttaa eniten ongelmia järjestämättömien lainojen lisääntyminen 0,6 miljardista eurosta vuonna 2008 (3,8 prosenttia lainojen kokonaismäärästä) 3,7 miljardiin euroon joulukuussa 2012 (28,2 prosenttia lainojen kokonaismäärästä). Heikko tulos syntyi NLB:n omien varojen riittävyyteen kohdistuneesta huomattavasta paineesta, joka johtui sen omaisuuserien laadun heikentymisestä, sääntelijän ja sijoittajien edellyttämistä aiempaa suuremmista pääomaosuuksista sekä pääoma- ja velkarahoituksen sekä erityisesti tukkurahoituksen saatavuuden heikkenemisestä. |
| --- | --- |

(16)

NLB:lle aiheuttaa eniten ongelmia järjestämättömien lainojen lisääntyminen 0,6 miljardista eurosta vuonna 2008 (3,8 prosenttia lainojen kokonaismäärästä) 3,7 miljardiin euroon joulukuussa 2012 (28,2 prosenttia lainojen kokonaismäärästä). Heikko tulos syntyi NLB:n omien varojen riittävyyteen kohdistuneesta huomattavasta paineesta, joka johtui sen omaisuuserien laadun heikentymisestä, sääntelijän ja sijoittajien edellyttämistä aiempaa suuremmista pääomaosuuksista sekä pääoma- ja velkarahoituksen sekä erityisesti tukkurahoituksen saatavuuden heikkenemisestä.

| (17) | Ennen rahoituskriisin puhkeamista vuonna 2008 suotuisat talouden olosuhteet tukivat NLB:n kasvustrategiaa. Vuosina 2002–2009 NLB:n lainakanta (nettolainat) kasvoi 15 prosenttia vuodessa ja talletukset 8 prosenttia. Suuri kasvu johtui erityisesti lainanannosta yrityssektorille. |
| --- | --- |

(17)

Ennen rahoituskriisin puhkeamista vuonna 2008 suotuisat talouden olosuhteet tukivat NLB:n kasvustrategiaa. Vuosina 2002–2009 NLB:n lainakanta (nettolainat) kasvoi 15 prosenttia vuodessa ja talletukset 8 prosenttia. Suuri kasvu johtui erityisesti lainanannosta yrityssektorille.

| (18) | Orgaanisen kasvun ohella NLB kasvoi ostamalla useita pankkitoimintaa harjoittavia tytäryhtiöitä Kaakkois-Euroopasta sekä perustamalla leasing-vuokraus-, factoring-/forfeiting-, henkivakuutus-/eläkerahasto- ja varainhallintatoiminnan alalle uusia yksikköjä, jotka kasvoivat orgaanisesti. |
| --- | --- |

(18)

Orgaanisen kasvun ohella NLB kasvoi ostamalla useita pankkitoimintaa harjoittavia tytäryhtiöitä Kaakkois-Euroopasta sekä perustamalla leasing-vuokraus-, factoring-/forfeiting-, henkivakuutus-/eläkerahasto- ja varainhallintatoiminnan alalle uusia yksikköjä, jotka kasvoivat orgaanisesti.

| (19) | Taulukko 1 osoittaa NLB:n varojen kehityksen Sloveniassa ja Kaakkois-Euroopassa 31 päivän joulukuuta 2006 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana.

  Taulukko 1


  NLB:n markkinaosuuksiin perustuvat kokonaisvarat













  (%) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 9kk 2012 |
| NLB-konsernin kokonaisvarat (miljoonaa euroa) | 14 409 | 18 308 | 18 918 | 19 606 | 17 888 | 16 445 | 14 915 |
| Slovenia | 36,7 | 36,5 | 35,6 | 34,8 | 32,6 | 31,7 | 30,2 |
| Bosnia ja Hertsegovina – federaatio | 5,7 | 5,7 | 5,7 | 5,1 | 6,1 | 5,9 | 5,5 |
| Bosnia ja Hertsegovina – Serbitasavalta | 20,4 | 23,0 | 22,0 | 21,0 | 21,0 | 20,0 | 20,0 |
| Montenegro | 16,1 | 13,5 | 13,3 | 17,0 | 18,0 | 19,1 | 17,1 |
| Kosovo | — | 14,9 | 13,4 | 14,3 | 14,9 | 15,1 | 16,3 |
| Makedonia | 16,8 | 19,2 | 19,6 | 19,9 | 20,4 | 19,2 | 17,4 |
| Serbia | 3,0 | 2,8 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |

(19)

Taulukko 1 osoittaa NLB:n varojen kehityksen Sloveniassa ja Kaakkois-Euroopassa 31 päivän joulukuuta 2006 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisenä aikana.

Taulukko 1

NLB:n markkinaosuuksiin perustuvat kokonaisvarat

(%)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

9kk 2012

NLB-konsernin kokonaisvarat (miljoonaa euroa)

14 409

18 308

18 918

19 606

17 888

16 445

14 915

Slovenia

36,7

36,5

35,6

34,8

32,6

31,7

30,2

Bosnia ja Hertsegovina – federaatio

5,7

5,7

5,7

5,1

6,1

5,9

5,5

Bosnia ja Hertsegovina – Serbitasavalta

20,4

23,0

22,0

21,0

21,0

20,0

20,0

Montenegro

16,1

13,5

13,3

17,0

18,0

19,1

17,1

Kosovo

—

14,9

13,4

14,3

14,9

15,1

16,3

Makedonia

16,8

19,2

19,6

19,9

20,4

19,2

17,4

Serbia

3,0

2,8

2,3

2,1

2,0

1,8

1,6

| (20) | NLB oli kannattava kaudella 2003–2008. Sille on kuitenkin syntynyt veron jälkeisiä tappioita vuodesta 2009. Tappiot olivat 87 miljoonaa euroa vuonna 2009, 202 miljoonaa euroa vuonna 2010, 239 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja 273,5 miljoonaa vuonna 2012. Vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä NLB:n tappiot verojen jälkeen olivat 91,2 miljoonaa euroa. NLB:n lainakanta alkoi heikentyä vuonna 2009. Ongelmalliset lainat lisääntyivät 3,8 prosentista 28,2 prosenttiin vuoden 2008 ja joulukuun 2012 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(20)

NLB oli kannattava kaudella 2003–2008. Sille on kuitenkin syntynyt veron jälkeisiä tappioita vuodesta 2009. Tappiot olivat 87 miljoonaa euroa vuonna 2009, 202 miljoonaa euroa vuonna 2010, 239 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja 273,5 miljoonaa vuonna 2012. Vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä NLB:n tappiot verojen jälkeen olivat 91,2 miljoonaa euroa. NLB:n lainakanta alkoi heikentyä vuonna 2009. Ongelmalliset lainat lisääntyivät 3,8 prosentista 28,2 prosenttiin vuoden 2008 ja joulukuun 2012 välisenä aikana.

| (21) | Kesäkuun 30 päivänä 2013 NLB:n lakisääteinen vähimmäispääoma oli 1 074,3 miljoonaa euroa. Sen ensisijaisen ydinpääoman (Common Equity Tier, jäljempänä ’Tier 1 -pääoma’) suhde oli vakavaraisuusvaatimuksia koskevan asetuksen, jäljempänä ’vakavaraisuusasetus’ (4), perusteella 8,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(21)

Kesäkuun 30 päivänä 2013 NLB:n lakisääteinen vähimmäispääoma oli 1 074,3 miljoonaa euroa. Sen ensisijaisen ydinpääoman (Common Equity Tier, jäljempänä ’Tier 1 -pääoma’) suhde oli vakavaraisuusvaatimuksia koskevan asetuksen, jäljempänä ’vakavaraisuusasetus’ (4), perusteella 8,5 prosenttia.

| (22) | Omaisuuserien laadun arvioinnin tuloksista kävi 4 päivänä joulukuuta 2013 ilmi, että NLB:llä oli negatiivisessa skenaariossa 1,8 miljardin euron pääomavaje (5). |
| --- | --- |

(22)

Omaisuuserien laadun arvioinnin tuloksista kävi 4 päivänä joulukuuta 2013 ilmi, että NLB:llä oli negatiivisessa skenaariossa 1,8 miljardin euron pääomavaje (5).

3.   TUKITOIMENPITEET

| (23) | NLB:n hyväksi on toistaiseksi toteutettu seuraavat valtiontukitoimenpiteet:






  i) | pääomapohjan ensimmäinen vahvistaminen 250 miljoonalla eurolla, mikä hyväksyttiin tilapäisesti ensimmäisellä pelastamistukea koskevalla päätöksellä 7 päivänä maaliskuuta 2011; |
| --- | --- | --- |

(23)

NLB:n hyväksi on toistaiseksi toteutettu seuraavat valtiontukitoimenpiteet:

i)

pääomapohjan ensimmäinen vahvistaminen 250 miljoonalla eurolla, mikä hyväksyttiin tilapäisesti ensimmäisellä pelastamistukea koskevalla päätöksellä 7 päivänä maaliskuuta 2011;

| ii) | pääomapohjan toinen vahvistaminen 382,9 miljoonalla eurolla, mikä hyväksyttiin tilapäisesti toisella pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskevalla päätöksellä 2 päivänä heinäkuuta 2012. |
| --- | --- |

ii)

pääomapohjan toinen vahvistaminen 382,9 miljoonalla eurolla, mikä hyväksyttiin tilapäisesti toisella pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskevalla päätöksellä 2 päivänä heinäkuuta 2012.

| (24) | Näiden kahden pääomapohjan vahvistamisen lisäksi Slovenia aikoo toteuttaa NLB:n hyväksi kaksi muuta toimenpidettä:






  iii) | pääomapohjan kolmas vahvistaminen 1,558 miljardilla eurolla ja |
| --- | --- | --- |

(24)

Näiden kahden pääomapohjan vahvistamisen lisäksi Slovenia aikoo toteuttaa NLB:n hyväksi kaksi muuta toimenpidettä:

iii)

pääomapohjan kolmas vahvistaminen 1,558 miljardilla eurolla ja

| iv) | arvoltaan alentuneiden omaisuuserien sammion, joka koostuu ongelmallisista lainoista (nimellismäärä 2,3 miljardia euroa) ja osakeluettelosta (markkina-arvo 94 miljoonaa euroa) siirtäminen BAMC:lle. |
| --- | --- |

iv)

arvoltaan alentuneiden omaisuuserien sammion, joka koostuu ongelmallisista lainoista (nimellismäärä 2,3 miljardia euroa) ja osakeluettelosta (markkina-arvo 94 miljoonaa euroa) siirtäminen BAMC:lle.

3.1   NLB:N PÄÄOMAPOHJAN ENSIMMÄINEN VAHVISTAMINEN

| (25) | Useiden voitollisten vuosien jälkeen NLB teki vuosina 2009 ja 2010 tappiota lähinnä heikkenevän taloudellisen toimintaympäristön vuoksi. Heikko talouskasvu ja lisääntyvä työttömyys vähensivät lainojen kysyntää ja lisäsivät merkittävästi lainojen takaisinmaksuvaikeuksia. NLB:n Tier 1 -pääoman pääomavaatimusasetuksen mukainen osuus heikkeni vuoden 2009 6,9 prosentista 6 prosenttiin vuonna 2010. Heinäkuussa 2010 Slovenian keskuspankki kehotti NLB:tä vahvistamaan vakavaraisuusasemaansa. NLB päätti tämän vuoksi hankkia lisää pääomaa. |
| --- | --- |

(25)

Useiden voitollisten vuosien jälkeen NLB teki vuosina 2009 ja 2010 tappiota lähinnä heikkenevän taloudellisen toimintaympäristön vuoksi. Heikko talouskasvu ja lisääntyvä työttömyys vähensivät lainojen kysyntää ja lisäsivät merkittävästi lainojen takaisinmaksuvaikeuksia. NLB:n Tier 1 -pääoman pääomavaatimusasetuksen mukainen osuus heikkeni vuoden 2009 6,9 prosentista 6 prosenttiin vuonna 2010. Heinäkuussa 2010 Slovenian keskuspankki kehotti NLB:tä vahvistamaan vakavaraisuusasemaansa. NLB päätti tämän vuoksi hankkia lisää pääomaa.

| (26) | NLB keräsi osakkeidensa yleisöannin avulla 250 miljoonaa euroa, joka vastaa 1,6:ta prosenttia sen riskipainotetuista omaisuuseristä (RWA, Risk Weighted Assets). Pääomankorotus tapahtui kahdessa erässä. Ensimmäisessä vaiheessa osakkeita tarjottiin olemassa oleville osakkeenomistajille (osakkeita merkittiin yhteensä 89,2 miljoonaa euroa, ja valtio käytti täysimääräisesti etuosto-oikeuttaan). Toisessa vaiheessa jäljelle jääneet osakkeet asetettiin yleisön saataville. Yleisön kiinnostuksen puuttumisen vuoksi lopulta kuitenkin Slovenia merkitsi kaikki nämä osakkeet. |
| --- | --- |

(26)

NLB keräsi osakkeidensa yleisöannin avulla 250 miljoonaa euroa, joka vastaa 1,6:ta prosenttia sen riskipainotetuista omaisuuseristä (RWA, Risk Weighted Assets). Pääomankorotus tapahtui kahdessa erässä. Ensimmäisessä vaiheessa osakkeita tarjottiin olemassa oleville osakkeenomistajille (osakkeita merkittiin yhteensä 89,2 miljoonaa euroa, ja valtio käytti täysimääräisesti etuosto-oikeuttaan). Toisessa vaiheessa jäljelle jääneet osakkeet asetettiin yleisön saataville. Yleisön kiinnostuksen puuttumisen vuoksi lopulta kuitenkin Slovenia merkitsi kaikki nämä osakkeet.

| (27) | Komissio hyväksyi tämän pääomapohjan ensimmäisen vahvistamisen määräaikaisena pelastamistukena 7 päivänä maaliskuuta 2011 hyväksymällään ensimmäisellä pelastamistukea koskevalla päätöksellä. Komissio totesi, että se arvioisi vastuunjakoa tarkemmin samalla, kun se arvioisi rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka Slovenia oli sitoutunut toimittamaan. (6) |
| --- | --- |

(27)

Komissio hyväksyi tämän pääomapohjan ensimmäisen vahvistamisen määräaikaisena pelastamistukena 7 päivänä maaliskuuta 2011 hyväksymällään ensimmäisellä pelastamistukea koskevalla päätöksellä. Komissio totesi, että se arvioisi vastuunjakoa tarkemmin samalla, kun se arvioisi rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka Slovenia oli sitoutunut toimittamaan. (6)

3.2   NLB:N PÄÄOMAPOHJAN TOINEN VAHVISTAMINEN

| (28) | Slovenian keskuspankki pyysi toukokuussa 2011 NLB:tä edelleen parantamaan vakavaraisuusasemaansa. |
| --- | --- |

(28)

Slovenian keskuspankki pyysi toukokuussa 2011 NLB:tä edelleen parantamaan vakavaraisuusasemaansa.

| (29) | Yksityissijoittajaratkaisun puuttuessa Slovenia myönsi NLB:lle 382,9 miljoonaa euroa ehdollisten vaihtokelpoisten instrumenttien (contingent convertibleinstruments) muodossa, joita voitiin asiaa koskevien asetusten nojalla pitää Tier 1 -pääomainstrumentteina. NLB muutti ehdolliset vaihtokelpoiset instrumentit omiksi tavallisiksi osakkeikseen maaliskuussa 2013 ehdollisiin vaihtokelpoisiin instrumentteihin sovelletun sopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Yksityissijoittajaratkaisun puuttuessa Slovenia myönsi NLB:lle 382,9 miljoonaa euroa ehdollisten vaihtokelpoisten instrumenttien (contingent convertibleinstruments) muodossa, joita voitiin asiaa koskevien asetusten nojalla pitää Tier 1 -pääomainstrumentteina. NLB muutti ehdolliset vaihtokelpoiset instrumentit omiksi tavallisiksi osakkeikseen maaliskuussa 2013 ehdollisiin vaihtokelpoisiin instrumentteihin sovelletun sopimuksen mukaisesti.

| (30) | Komissio hyväksyi pääomapohjan toisen vahvistamisen toisella pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskevalla päätöksellä. (7) |
| --- | --- |

(30)

Komissio hyväksyi pääomapohjan toisen vahvistamisen toisella pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskevalla päätöksellä. (7)

3.3   NLB:N PÄÄOMAPOHJAN KOLMAS VAHVISTAMINEN

| (31) | NLB:n pääomavaje on 1,8 miljardia euroa, kun otetaan huomioon omaisuuserien laadun arvioinnin tulokset ja rakenneuudistussuunnitelman sisältö, mukaan lukien omaisuuserien divestoinnit ja joidenkin arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtäminen BAMC:lle. Valtio ottaa huomioon huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan suunnitellun muuntamisen omaksi pääomaksi (mikä vähentää NLB:n pääomatarvetta 250 miljoonalla eurolla) ja tarjoaa tämän jälkeen NLB:lle 1,558 miljardin euron lisäpääoman valtion joukkovelkakirjalainoina sekä käteisenä, jotta yritys voi palauttaa elinkelpoisuutensa. |
| --- | --- |

(31)

NLB:n pääomavaje on 1,8 miljardia euroa, kun otetaan huomioon omaisuuserien laadun arvioinnin tulokset ja rakenneuudistussuunnitelman sisältö, mukaan lukien omaisuuserien divestoinnit ja joidenkin arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtäminen BAMC:lle. Valtio ottaa huomioon huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan suunnitellun muuntamisen omaksi pääomaksi (mikä vähentää NLB:n pääomatarvetta 250 miljoonalla eurolla) ja tarjoaa tämän jälkeen NLB:lle 1,558 miljardin euron lisäpääoman valtion joukkovelkakirjalainoina sekä käteisenä, jotta yritys voi palauttaa elinkelpoisuutensa.

3.4   ARVOLTAAN ALENTUNEIDEN OMAISUUSERIEN SIIRTÄMINEN BAMC:LLE

| (32) | Joulukuussa 2012 voimaan tulleessa pankkien vakaudesta annetussa Slovenian laissa säädetään edellytyksistä, joita sovelletaan takauksien myöntämiseen tilanteissa, joissa heikkolaatuisia omaisuuseriä siirretään pankeilta BAMC:lle tai erillisyhtiöille. Siinä sallitaan myös pääoman vahvistamistoimenpiteet, joilla puututaan tällaisten pankkien tappioihin, jotka johtuvat omaisuuserien siirrosta niiden pitkäaikaisen taloudellisen arvon mukaisesti. |
| --- | --- |

(32)

Joulukuussa 2012 voimaan tulleessa pankkien vakaudesta annetussa Slovenian laissa säädetään edellytyksistä, joita sovelletaan takauksien myöntämiseen tilanteissa, joissa heikkolaatuisia omaisuuseriä siirretään pankeilta BAMC:lle tai erillisyhtiöille. Siinä sallitaan myös pääoman vahvistamistoimenpiteet, joilla puututaan tällaisten pankkien tappioihin, jotka johtuvat omaisuuserien siirrosta niiden pitkäaikaisen taloudellisen arvon mukaisesti.

| (33) | Toukokuussa 2013 Slovenia laati kansallisen uudistusohjelman, jolla oli tarkoitus panna täytäntöön EU:n Slovenialle antamat maakohtaiset suositukset. Kansallinen uudistusohjelma käsittää Slovenian kolmen suurimman pankin, myös NLB:n, arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämisen BAMC:lle. BAMC:lle siirrettävät omaisuuserät sisältävät konkurssin tehneitä yrityksiä, uudelleen järjesteltäviä saatavia, kiinteistövakuudellisia saamisia, rahoitusalan holdingyhtiöitä ja muita ongelmallisia lainoja. |
| --- | --- |

(33)

Toukokuussa 2013 Slovenia laati kansallisen uudistusohjelman, jolla oli tarkoitus panna täytäntöön EU:n Slovenialle antamat maakohtaiset suositukset. Kansallinen uudistusohjelma käsittää Slovenian kolmen suurimman pankin, myös NLB:n, arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämisen BAMC:lle. BAMC:lle siirrettävät omaisuuserät sisältävät konkurssin tehneitä yrityksiä, uudelleen järjesteltäviä saatavia, kiinteistövakuudellisia saamisia, rahoitusalan holdingyhtiöitä ja muita ongelmallisia lainoja.

| (34) | Slovenia toimitti 17 päivänä toukokuuta 2013 komissiolle alustavan luettelon NLB:n omaisuuseristä, jotka on tarkoitus siirtää BAMC:lle ja joiden arvo on 1,9 miljardia euroa. Luetteloa on myöhemmin täydennetty ja siirrettävä omaisuuseräsalkku on lainojen osalta 2,2 miljardia euroa (nimellismäärä) ja osakkeiden osalta 94 miljoonaa euroa (markkina-arvo). |
| --- | --- |

(34)

Slovenia toimitti 17 päivänä toukokuuta 2013 komissiolle alustavan luettelon NLB:n omaisuuseristä, jotka on tarkoitus siirtää BAMC:lle ja joiden arvo on 1,9 miljardia euroa. Luetteloa on myöhemmin täydennetty ja siirrettävä omaisuuseräsalkku on lainojen osalta 2,2 miljardia euroa (nimellismäärä) ja osakkeiden osalta 94 miljoonaa euroa (markkina-arvo).

4.   RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA JA SITOUMUKSET

| (35) | Slovenian viranomaiset toimittivat rakenneuudistussuunnitelman, joka käsittää vuodesta 2013 31 päivään joulukuuta 2017 ulottuvan rakenneuudistuskauden. |
| --- | --- |

(35)

Slovenian viranomaiset toimittivat rakenneuudistussuunnitelman, joka käsittää vuodesta 2013 31 päivään joulukuuta 2017 ulottuvan rakenneuudistuskauden.

| (36) | Rakenneuudistussuunnitelman pääpilarit ovat hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän sekä riskinhallinnan vahvistaminen ja keskittyminen pankin ydinmarkkinoille, ongelmallisten lainojen vähentäminen sekä kustannussäästöohjelman toteuttaminen. Rakenneuudistussuunnitelma käsittää perusskenaarioon perustuvat NLB:n rahoitusennusteet 31 päivään joulukuuta 2017 saakka, ja siinä on otettu huomioon myös omaisuuserien laadun arviointiin perustuvan negatiivisen skenaarion tekijät. |
| --- | --- |

(36)

Rakenneuudistussuunnitelman pääpilarit ovat hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän sekä riskinhallinnan vahvistaminen ja keskittyminen pankin ydinmarkkinoille, ongelmallisten lainojen vähentäminen sekä kustannussäästöohjelman toteuttaminen. Rakenneuudistussuunnitelma käsittää perusskenaarioon perustuvat NLB:n rahoitusennusteet 31 päivään joulukuuta 2017 saakka, ja siinä on otettu huomioon myös omaisuuserien laadun arviointiin perustuvan negatiivisen skenaarion tekijät.

| (37) | Slovenia teki useita sitoumuksia, jotka on esitetty liitteessä. Sitoumusten noudattaminen varmistetaan valvonnasta vastaavan uskotun miehen nimeämisellä. Uskottu mies toimii tehtävässään koko rakenneuudistuskauden ajan. |
| --- | --- |

(37)

Slovenia teki useita sitoumuksia, jotka on esitetty liitteessä. Sitoumusten noudattaminen varmistetaan valvonnasta vastaavan uskotun miehen nimeämisellä. Uskottu mies toimii tehtävässään koko rakenneuudistuskauden ajan.

4.1   KANNATTAVUUDEN PALAUTTAMINEN PITKÄLLÄ AIKAVÄLILLÄ

| (38) | NLB:n kannattavuuden palauttamiseen liittyy kaksi keskeistä näkökohtaa: i) ajanmukaisten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien käyttöönotto ja järjestelyt, joilla varmistetaan, että NLB:n päätöksillä edistetään liiketoimintaa; ja ii) NLB:n lainapolitiikan ja riskinhallintaprosessien muuttaminen erityisesti luottoriskin hallinnoinnin osalta. |
| --- | --- |

(38)

NLB:n kannattavuuden palauttamiseen liittyy kaksi keskeistä näkökohtaa: i) ajanmukaisten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien käyttöönotto ja järjestelyt, joilla varmistetaan, että NLB:n päätöksillä edistetään liiketoimintaa; ja ii) NLB:n lainapolitiikan ja riskinhallintaprosessien muuttaminen erityisesti luottoriskin hallinnoinnin osalta.

| (39) | Liitteessä luetellut hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien muutokset toteutetaan kolmen kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymisestä unionin vakavaraisuusdirektiivin (8) ja Slovenian lainsäädännön mukaisesti. Tästä seuraavilla NLB:n yhtiöjärjestysten ja sisäisten sääntöjen muutoksilla on tarkoitus varmistaa, että NLB:n hallintoneuvostolla on yksinomaiset valtuudet ja vastuut, jotka liittyvät NLB:n päivittäisliiketoiminnan riippumattomaan hoitamiseen pankin intressien mukaisesti. Pankin ja sen osakkeenomistajien, erityisesti Slovenian tasavallan, välisissä suhteissa toimitaan siten markkinaehtoisesti. Slovenia sitoutuu tässä yhteydessä siihen, ettei se puutu NLB:n valvontaelimen jäsenten ja johtajien nimityksiin muulla tavoin kuin käyttämällä Slovenian tavanomaisesta yhtiöoikeudesta johtuvia osakkeenomistajan oikeuksiaan. NLB osoittaa kaksi kolmasosaa valvontaelimensä ja toimikuntiensa paikoista ja äänestysoikeuksista riippumattomille asiantuntijoille. NLB ottaa käyttöön järjestelyt, joilla varmistetaan riippumattomat ja objektiiviset sisäiset tarkastukset. NLB noudattaa järkevää ja vakaata kestävyyttä edistävää politiikkaa, kun se panee täytäntöön suunniteltuja toimenpiteitä. Lisäksi NLB tarkistaa vielä kannustin- ja palkkiopolitiikkaansa varmistaakseen, etteivät ne johda kohtuuttomaan riskinottoon, että niillä edistetään pitkän aikavälin kestävien tavoitteiden saavuttamista ja että ne ovat läpinäkyvät sekä 10 päivänä joulukuuta 2010 annettujen palkkiopolitiikkoja ja palkkiokäytäntöjä koskevien ohjeiden mukaiset. NLB rajoittaa 31 päivään joulukuuta 2017 saakka kaikkien sen hallintoelinten jäsenten ja erityistehtävissä toimivien työntekijöiden kokonaispalkkiot vuoden 2013 pankkitiedonannossa (9) vahvistettujen asiaa koskevien sääntöjen mukaisiksi. Hallintoneuvostossa ja front office -toiminnoissa erityistehtävissä toimivien työntekijöiden vuosipalkkioiden muuttuvan osan suuruus rajoitetaan viiteen kuukausipalkkaan. Front office -toiminnoissa muissa tehtävissä toimivien työntekijöiden vuosipalkkioiden muuttuvan osan suuruus rajoitetaan kolmeen kuukausipalkkaan. Lisäksi ainakin 50 prosenttia palkkion muuttuvasta osasta maksetaan kolmen vuoden aikana. Tämän seurauksena 31 päivään joulukuuta 2017 saakka nämä palkkiot eivät voi olla enemmän kuin 15 kertaa Slovenian keskipalkkaa suurempia tai kymmenen kertaa NLB:ssä maksettua keskipalkkaa suurempia riippuen siitä, kumpi näistä on suurempi. |
| --- | --- |

(39)

Liitteessä luetellut hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien muutokset toteutetaan kolmen kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymisestä unionin vakavaraisuusdirektiivin (8) ja Slovenian lainsäädännön mukaisesti. Tästä seuraavilla NLB:n yhtiöjärjestysten ja sisäisten sääntöjen muutoksilla on tarkoitus varmistaa, että NLB:n hallintoneuvostolla on yksinomaiset valtuudet ja vastuut, jotka liittyvät NLB:n päivittäisliiketoiminnan riippumattomaan hoitamiseen pankin intressien mukaisesti. Pankin ja sen osakkeenomistajien, erityisesti Slovenian tasavallan, välisissä suhteissa toimitaan siten markkinaehtoisesti. Slovenia sitoutuu tässä yhteydessä siihen, ettei se puutu NLB:n valvontaelimen jäsenten ja johtajien nimityksiin muulla tavoin kuin käyttämällä Slovenian tavanomaisesta yhtiöoikeudesta johtuvia osakkeenomistajan oikeuksiaan. NLB osoittaa kaksi kolmasosaa valvontaelimensä ja toimikuntiensa paikoista ja äänestysoikeuksista riippumattomille asiantuntijoille. NLB ottaa käyttöön järjestelyt, joilla varmistetaan riippumattomat ja objektiiviset sisäiset tarkastukset. NLB noudattaa järkevää ja vakaata kestävyyttä edistävää politiikkaa, kun se panee täytäntöön suunniteltuja toimenpiteitä. Lisäksi NLB tarkistaa vielä kannustin- ja palkkiopolitiikkaansa varmistaakseen, etteivät ne johda kohtuuttomaan riskinottoon, että niillä edistetään pitkän aikavälin kestävien tavoitteiden saavuttamista ja että ne ovat läpinäkyvät sekä 10 päivänä joulukuuta 2010 annettujen palkkiopolitiikkoja ja palkkiokäytäntöjä koskevien ohjeiden mukaiset. NLB rajoittaa 31 päivään joulukuuta 2017 saakka kaikkien sen hallintoelinten jäsenten ja erityistehtävissä toimivien työntekijöiden kokonaispalkkiot vuoden 2013 pankkitiedonannossa (9) vahvistettujen asiaa koskevien sääntöjen mukaisiksi. Hallintoneuvostossa ja front office -toiminnoissa erityistehtävissä toimivien työntekijöiden vuosipalkkioiden muuttuvan osan suuruus rajoitetaan viiteen kuukausipalkkaan. Front office -toiminnoissa muissa tehtävissä toimivien työntekijöiden vuosipalkkioiden muuttuvan osan suuruus rajoitetaan kolmeen kuukausipalkkaan. Lisäksi ainakin 50 prosenttia palkkion muuttuvasta osasta maksetaan kolmen vuoden aikana. Tämän seurauksena 31 päivään joulukuuta 2017 saakka nämä palkkiot eivät voi olla enemmän kuin 15 kertaa Slovenian keskipalkkaa suurempia tai kymmenen kertaa NLB:ssä maksettua keskipalkkaa suurempia riippuen siitä, kumpi näistä on suurempi.

| (40) | NLB tarkistaa sisäisiä hinnoittelu- ja riskinhallintaprosessejaan ottamalla käyttöön useita sääntöjä ja toimenpiteitä, jotka luetellaan tarkemmin liitteessä. Erityisesti uusien lainojen hinnoittelua pidetään asianmukaisena, jos uudella lainalla voidaan edistää sellaisen positiivisen oman pääoman tuoton saavuttamista, joka on ainakin [...] (10) prosenttia vuonna 2014, [...] prosenttia vuonna 2015, [...] prosenttia vuonna 2016 ja [...] prosenttia vuonna 2017 kussakin asiakasryhmässä, kun otetaan huomioon liitteessä tarkemmin määritellyt edellytykset. |
| --- | --- |

(40)

NLB tarkistaa sisäisiä hinnoittelu- ja riskinhallintaprosessejaan ottamalla käyttöön useita sääntöjä ja toimenpiteitä, jotka luetellaan tarkemmin liitteessä. Erityisesti uusien lainojen hinnoittelua pidetään asianmukaisena, jos uudella lainalla voidaan edistää sellaisen positiivisen oman pääoman tuoton saavuttamista, joka on ainakin [...] (10) prosenttia vuonna 2014, [...] prosenttia vuonna 2015, [...] prosenttia vuonna 2016 ja [...] prosenttia vuonna 2017 kussakin asiakasryhmässä, kun otetaan huomioon liitteessä tarkemmin määritellyt edellytykset.

| (41) | NLB:n omaisuuserät jaotellaan ydinliiketoimintaan (noin 10,6 miljardia euroa) ja muuhun kuin ydinliiketoimintaan (noin 2 miljardia euroa). Arvoltaan alentuneiden omaisuuserien sammio, joka koostuu ongelmallisista lainoista (nimellismäärä 2,3 miljardia euroa) ja osakeluettelosta (joiden markkina-arvo on 94 miljoonaa euroa), siirretään BAMC:lle arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen yhteydessä. NLB pienentää konsernin taseen loppusummaa arviolta 17,9 miljardista eurosta [10–20] miljardiin euroon vuoden 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(41)

NLB:n omaisuuserät jaotellaan ydinliiketoimintaan (noin 10,6 miljardia euroa) ja muuhun kuin ydinliiketoimintaan (noin 2 miljardia euroa). Arvoltaan alentuneiden omaisuuserien sammio, joka koostuu ongelmallisista lainoista (nimellismäärä 2,3 miljardia euroa) ja osakeluettelosta (joiden markkina-arvo on 94 miljoonaa euroa), siirretään BAMC:lle arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen yhteydessä. NLB pienentää konsernin taseen loppusummaa arviolta 17,9 miljardista eurosta [10–20] miljardiin euroon vuoden 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana.

| (42) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaan yritys saa jo maaliskuussa 2011 ja heinäkuussa 2012 saamansa valtiontuen lisäksi valtiolta 1,558 miljardin euron pääomanlisäyksen. Pääomapohjan kolmannella vahvistamisella kasvatetaan välittömästi pääomavaatimusasetuksen mukaista Tier 1 -pääoman osuutta 15 prosenttiin ja vastataan samalla tappio-odotuksiin. Sen avulla varmistetaan näin ollen, että NLB noudattaa koko rakenneuudistusprosessin ajan sille lainsäädännössä asetettuja vähimmäispääomavaatimuksia. |
| --- | --- |

(42)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaan yritys saa jo maaliskuussa 2011 ja heinäkuussa 2012 saamansa valtiontuen lisäksi valtiolta 1,558 miljardin euron pääomanlisäyksen. Pääomapohjan kolmannella vahvistamisella kasvatetaan välittömästi pääomavaatimusasetuksen mukaista Tier 1 -pääoman osuutta 15 prosenttiin ja vastataan samalla tappio-odotuksiin. Sen avulla varmistetaan näin ollen, että NLB noudattaa koko rakenneuudistusprosessin ajan sille lainsäädännössä asetettuja vähimmäispääomavaatimuksia.

| (43) | NLB:n tulevassa liiketoimintastrategiassa keskitytään sen ydinliiketoimintaan vähittäismarkkinoille, pk-yrityksiin ja valittuihin yritysasiakastoimintoihin. NLB aikoo supistaa merkittävästi omistusosuussalkkuaan samalla, kun se strategiansa mukaisesti keskittyy ydinliiketoimintaansa keskeisillä alueilla. Tämän mukaisesti rakenneuudistussuunnitelma käsittää NLB:n muiden kuin ydinliiketoimintojen merkittävän vähentämisen, mihin kuuluu kaikkien leasing-vuokraus- ja factoring-/forfeiting-toimintojen ja kiinteistöhuoltoliiketoimintojen myynti ja sellaisten muiden kuin ydinliiketoimintojen keskeyttäminen toistaiseksi, joissa tarjotaan uusia luottoja ulkomaisille yritysasiakkaille. |
| --- | --- |

(43)

NLB:n tulevassa liiketoimintastrategiassa keskitytään sen ydinliiketoimintaan vähittäismarkkinoille, pk-yrityksiin ja valittuihin yritysasiakastoimintoihin. NLB aikoo supistaa merkittävästi omistusosuussalkkuaan samalla, kun se strategiansa mukaisesti keskittyy ydinliiketoimintaansa keskeisillä alueilla. Tämän mukaisesti rakenneuudistussuunnitelma käsittää NLB:n muiden kuin ydinliiketoimintojen merkittävän vähentämisen, mihin kuuluu kaikkien leasing-vuokraus- ja factoring-/forfeiting-toimintojen ja kiinteistöhuoltoliiketoimintojen myynti ja sellaisten muiden kuin ydinliiketoimintojen keskeyttäminen toistaiseksi, joissa tarjotaan uusia luottoja ulkomaisille yritysasiakkaille.

| (44) | NLB aikoo vähentää luottoliiketoimintaansa Sloveniassa seuraavilla sektoreilla (riskipainotettujen omaisuuserien vähennys keskimäärin [...] prosenttia 31 päivän joulukuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana): i) rakennusalan yritysasiakkaat (riskipainotetut omaisuuserät [...] miljoonasta eurosta [...] miljoonaan euroon 31 päivän joulukuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana); ii) kuljetusalan yritysasiakkaat (riskipainotetut omaisuuserät [...] miljoonasta eurosta [...] miljoonaan euroon 31 päivän joulukuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana); iii) rahoitusalan holdingyhtiöt (riskipainotetut omaisuuserät [...] miljoonasta eurosta [...] miljoonaan euroon 31 päivän joulukuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana). |
| --- | --- |

(44)

NLB aikoo vähentää luottoliiketoimintaansa Sloveniassa seuraavilla sektoreilla (riskipainotettujen omaisuuserien vähennys keskimäärin [...] prosenttia 31 päivän joulukuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana): i) rakennusalan yritysasiakkaat (riskipainotetut omaisuuserät [...] miljoonasta eurosta [...] miljoonaan euroon 31 päivän joulukuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana); ii) kuljetusalan yritysasiakkaat (riskipainotetut omaisuuserät [...] miljoonasta eurosta [...] miljoonaan euroon 31 päivän joulukuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana); iii) rahoitusalan holdingyhtiöt (riskipainotetut omaisuuserät [...] miljoonasta eurosta [...] miljoonaan euroon 31 päivän joulukuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana).

| (45) | Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen tuloksena ja erityisesti sen jälkeen, kun arvoltaan alentuneet omaisuuserät on siirretty BAMC:lle, NLB:n kokonaisvarat vähenevät 14,5 miljardista eurosta [10–20] miljardiin euroon 31 päivän joulukuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana ja riskipainotetut omaisuuserät 11,1 miljardista eurosta [5–10] miljardiin euroon vastaavana ajanjaksona. |
| --- | --- |

(45)

Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen tuloksena ja erityisesti sen jälkeen, kun arvoltaan alentuneet omaisuuserät on siirretty BAMC:lle, NLB:n kokonaisvarat vähenevät 14,5 miljardista eurosta [10–20] miljardiin euroon 31 päivän joulukuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana ja riskipainotetut omaisuuserät 11,1 miljardista eurosta [5–10] miljardiin euroon vastaavana ajanjaksona.

| (46) | NLB:n nykyinen salkku on täysin rahoitettu sen sopimuksen mukaisen juoksuajan päättymispäivään saakka. NLB aikoo tulevaisuudessa keskittyä voimakkaasti yksityisasiakkaiden talletuksiin, jotka ovat perinteisesti muodostaneet sen rahoituspohjan, mutta aikoo samalla monipuolistaa tukkutoiminnan rahoituspohjaa. Lainojen ja talletusten suhdetta kohennetaan 105 prosentista [70–80] prosenttiin vuoden 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(46)

NLB:n nykyinen salkku on täysin rahoitettu sen sopimuksen mukaisen juoksuajan päättymispäivään saakka. NLB aikoo tulevaisuudessa keskittyä voimakkaasti yksityisasiakkaiden talletuksiin, jotka ovat perinteisesti muodostaneet sen rahoituspohjan, mutta aikoo samalla monipuolistaa tukkutoiminnan rahoituspohjaa. Lainojen ja talletusten suhdetta kohennetaan 105 prosentista [70–80] prosenttiin vuoden 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana.

| (47) | NLB suunnittelee myös laaja-alaista kustannusten hallinta- ja vähentämisohjelmaa. NLB:n toimintakustannukset olivat konsernitasolla 368 miljoonaa euroa vuonna 2012. NLB aikoo vähentää konsernin toimintakustannuksia (pois lukien kertaluontoiset ylimääräiset kustannukset, jotka eivät ole luonteeltaan toistuvia, esim. rakenneuudistuskustannukset) [300–350] miljoonaan euroon 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä, [300–350] miljoonaan euroon 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä, [250–300] miljoonaan euroon 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä ja [200–250] miljoonaan euroon 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä. |
| --- | --- |

(47)

NLB suunnittelee myös laaja-alaista kustannusten hallinta- ja vähentämisohjelmaa. NLB:n toimintakustannukset olivat konsernitasolla 368 miljoonaa euroa vuonna 2012. NLB aikoo vähentää konsernin toimintakustannuksia (pois lukien kertaluontoiset ylimääräiset kustannukset, jotka eivät ole luonteeltaan toistuvia, esim. rakenneuudistuskustannukset) [300–350] miljoonaan euroon 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä, [300–350] miljoonaan euroon 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä, [250–300] miljoonaan euroon 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä ja [200–250] miljoonaan euroon 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä.

| (48) | NLB suunnittelee saavuttavansa 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä [5–10] prosentin oman pääoman tuoton verojen jälkeen. Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään kauden 2013–2017 rahoitusennusteet, jotka viittaavat siihen, että pääomavaatimusasetuksen mukainen Tier 1 -pääoman osuus on 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä [10–20] prosenttia. NLB:n voittojen arvellaan olevan vuonna 2017 verojen jälkeen [100–150] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(48)

NLB suunnittelee saavuttavansa 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä [5–10] prosentin oman pääoman tuoton verojen jälkeen. Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään kauden 2013–2017 rahoitusennusteet, jotka viittaavat siihen, että pääomavaatimusasetuksen mukainen Tier 1 -pääoman osuus on 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä [10–20] prosenttia. NLB:n voittojen arvellaan olevan vuonna 2017 verojen jälkeen [100–150] miljoonaa euroa.

| (49) | Slovenian on lopuksi tarkoitus pienentää omistusosuuttaan NLB:ssä [...] (’[...]’ [...] mennessä). Ellei Slovenia ole tehnyt sen NLB:stä omistamista osakkeistaan [...] pois lukien sitovia myynti- ja ostosopimuksia, Slovenia ja NLB antavat divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle yksinoikeuden myydä [...], [...], [...], [...], [...] ja [...]. |
| --- | --- |

(49)

Slovenian on lopuksi tarkoitus pienentää omistusosuuttaan NLB:ssä [...] (’[...]’ [...] mennessä). Ellei Slovenia ole tehnyt sen NLB:stä omistamista osakkeistaan [...] pois lukien sitovia myynti- ja ostosopimuksia, Slovenia ja NLB antavat divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle yksinoikeuden myydä [...], [...], [...], [...], [...] ja [...].

4.2   VASTUUNJAKO

| (50) | Rakenneuudistussuunnitelmassa kielletään kuponkien, osinkojen ja voittojen jakaminen koko rakenneuudistussuunnitelman käsittämällä ajanjaksolla 31 päivään joulukuuta 2017 saakka. |
| --- | --- |

(50)

Rakenneuudistussuunnitelmassa kielletään kuponkien, osinkojen ja voittojen jakaminen koko rakenneuudistussuunnitelman käsittämällä ajanjaksolla 31 päivään joulukuuta 2017 saakka.

| (51) | Slovenia sitoutuu siihen, että NLB pidättyy rakenneuudistuskaudella suorittamasta mitään maksuja pääomainstrumenteista ellei sillä ole niihin lakisääteistä velvollisuutta. Slovenia sitoutuu myös siihen, ettei NLB osta tai osta takaisin tällaisia instrumentteja ilman komission ennakkohyväksyntää. Valtion hallussa olevien pääomainstrumenttien kupongit voidaan maksaa, ellei niistä seuraa sellaisia muille sijoittajille suoritettavia kuponkimaksuja, jotka eivät muutoin olisi pakollisia. Sitoumusta, jonka mukaisesti NLB pidättyy maksamasta kuponkeja rakenneuudistuskaudella, ei sovelleta äskettäin liikkeeseen laskettuihin instrumentteihin (eli instrumentteihin, jotka on laskettu liikkeeseen sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt tämän päätöksen) edellyttäen, ettei näiden äskettäin liikkeeseen laskettujen instrumenttien kuponkien maksaminen synnytä oikeudellista velvollisuutta suorittaa kuponkimaksuja NLB:n arvopapereista, jotka olivat olemassa tämän päätöksen hyväksymisen ajankohtana. |
| --- | --- |

(51)

Slovenia sitoutuu siihen, että NLB pidättyy rakenneuudistuskaudella suorittamasta mitään maksuja pääomainstrumenteista ellei sillä ole niihin lakisääteistä velvollisuutta. Slovenia sitoutuu myös siihen, ettei NLB osta tai osta takaisin tällaisia instrumentteja ilman komission ennakkohyväksyntää. Valtion hallussa olevien pääomainstrumenttien kupongit voidaan maksaa, ellei niistä seuraa sellaisia muille sijoittajille suoritettavia kuponkimaksuja, jotka eivät muutoin olisi pakollisia. Sitoumusta, jonka mukaisesti NLB pidättyy maksamasta kuponkeja rakenneuudistuskaudella, ei sovelleta äskettäin liikkeeseen laskettuihin instrumentteihin (eli instrumentteihin, jotka on laskettu liikkeeseen sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt tämän päätöksen) edellyttäen, ettei näiden äskettäin liikkeeseen laskettujen instrumenttien kuponkien maksaminen synnytä oikeudellista velvollisuutta suorittaa kuponkimaksuja NLB:n arvopapereista, jotka olivat olemassa tämän päätöksen hyväksymisen ajankohtana.

| (52) | NLB:n nykyisten osakkeenomistajien osakkeita laimennettiin jo voimakkaasti pääomapohjan ensimmäisen ja toisen vahvistamisen yhteydessä maaliskuussa 2011 ja heinäkuussa 2012. NLB:n jäljellä olevat oman pääoman ehtoiset arvopaperit ovat arvoltaan 250 miljoonaa euroa. Slovenia sitoutuu siihen, että ennen kuin valtiontukea myönnetään (toisin sanoen ennen kuin pääomapohjan kolmas vahvistaminen ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirto BAMC:lle tapahtuu), NLB alaskirjaa kokonaisuudessaan oman pääomansa ja jäljellä olevat pääomalainat. Tämän seurauksena valtiosta tulee NLB:n ainoa osakkeenomistaja, kun sillä ennen maaliskuussa 2011 toteutettua pääomapohjan ensimmäistä vahvistamista oli hallussaan 33,1 prosenttia osakkeista. |
| --- | --- |

(52)

NLB:n nykyisten osakkeenomistajien osakkeita laimennettiin jo voimakkaasti pääomapohjan ensimmäisen ja toisen vahvistamisen yhteydessä maaliskuussa 2011 ja heinäkuussa 2012. NLB:n jäljellä olevat oman pääoman ehtoiset arvopaperit ovat arvoltaan 250 miljoonaa euroa. Slovenia sitoutuu siihen, että ennen kuin valtiontukea myönnetään (toisin sanoen ennen kuin pääomapohjan kolmas vahvistaminen ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirto BAMC:lle tapahtuu), NLB alaskirjaa kokonaisuudessaan oman pääomansa ja jäljellä olevat pääomalainat. Tämän seurauksena valtiosta tulee NLB:n ainoa osakkeenomistaja, kun sillä ennen maaliskuussa 2011 toteutettua pääomapohjan ensimmäistä vahvistamista oli hallussaan 33,1 prosenttia osakkeista.

| (53) | Slovenia sitoutuu myymään NLB:n omistusosuudet liitteen 3 kohdassa luetelluissa yrityksissä, joiden omaisuusarvo oli [100–150] miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012, ja liitteen 4 kohdassa luetelluissa muilla kuin ydintoimintojen alalla toimivissa tytäryhtiöissä, joiden omaisuusarvo oli [950–1 000] miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012. NLB myy myös kaikki omistusosuutensa liitteen 5 kohdassa luetelluissa yhteisyrityksissä. NLB sulkee lisäksi [...] [...] mennessä. |
| --- | --- |

(53)

Slovenia sitoutuu myymään NLB:n omistusosuudet liitteen 3 kohdassa luetelluissa yrityksissä, joiden omaisuusarvo oli [100–150] miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012, ja liitteen 4 kohdassa luetelluissa muilla kuin ydintoimintojen alalla toimivissa tytäryhtiöissä, joiden omaisuusarvo oli [950–1 000] miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012. NLB myy myös kaikki omistusosuutensa liitteen 5 kohdassa luetelluissa yhteisyrityksissä. NLB sulkee lisäksi [...] [...] mennessä.

| (54) | Kaikki NLB:n tytäryhtiöissään pääomanlisäysten avulla mahdollisesti tekemät pääomapohjan vahvistamiset merkitään i) 25 prosenttia alennetulla osakkeen hinnalla — sen jälkeen kun on otettu huomioon laimentumisvaikutus, joka määritetään markkinoilla yleisesti hyväksyttyjen menetelmien mukaisesti (11) — välittömästi ennen pääomanlisäyksestä ilmoittamista tai ii) alhaisimmalla hinnalla, jolla muut kyseisten tytäryhtiöiden osakkeenomistajat osallistuvat pääomapohjan vahvistamiseen. Listautumattomien yksiköiden osalta osakkeiden markkina-arvo määritetään asianmukaisen ja yleisesti hyväksytyn markkinapohjaisen arvostamismenetelmän avulla. Jos pääomanlisäys toteutetaan hybridi-instrumenttien muodossa, näiden instrumenttien on sisällettävä ACSM-järjestely (alternative coupon satisfaction mechanism) ja niissä on määriteltävä hybridi-instrumenttien muuntokurssi osakepääomaksi 25 prosenttia TERPiä (määritetään analogisesti pääomanlisäyksen kanssa) pienemmällä arvolla. |
| --- | --- |

(54)

Kaikki NLB:n tytäryhtiöissään pääomanlisäysten avulla mahdollisesti tekemät pääomapohjan vahvistamiset merkitään i) 25 prosenttia alennetulla osakkeen hinnalla — sen jälkeen kun on otettu huomioon laimentumisvaikutus, joka määritetään markkinoilla yleisesti hyväksyttyjen menetelmien mukaisesti (11) — välittömästi ennen pääomanlisäyksestä ilmoittamista tai ii) alhaisimmalla hinnalla, jolla muut kyseisten tytäryhtiöiden osakkeenomistajat osallistuvat pääomapohjan vahvistamiseen. Listautumattomien yksiköiden osalta osakkeiden markkina-arvo määritetään asianmukaisen ja yleisesti hyväksytyn markkinapohjaisen arvostamismenetelmän avulla. Jos pääomanlisäys toteutetaan hybridi-instrumenttien muodossa, näiden instrumenttien on sisällettävä ACSM-järjestely (alternative coupon satisfaction mechanism) ja niissä on määriteltävä hybridi-instrumenttien muuntokurssi osakepääomaksi 25 prosenttia TERPiä (määritetään analogisesti pääomanlisäyksen kanssa) pienemmällä arvolla.

4.3   KILPAILUN VÄÄRISTYMISEN ESTÄMINEN

| (55) | Kilpailun vääristymisen välttämiseksi NLB aikoo vähentää liiketoimintaansa Sloveniassa. NLB pienentää taseen loppusummaansa arviolta 17,9 miljardista eurosta [10–20] miljardiin euroon vuoden 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(55)

Kilpailun vääristymisen välttämiseksi NLB aikoo vähentää liiketoimintaansa Sloveniassa. NLB pienentää taseen loppusummaansa arviolta 17,9 miljardista eurosta [10–20] miljardiin euroon vuoden 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana.

| (56) | NLB:n sitoumukset käsittävät pankkitoimintaa koskevien omistusosuuksien myynnin strategisilla markkinoilla. NLB myy [...] [...] mennessä. Myynti vähentää NLB:n vaikutusvaltaa [...]. NLB divestoi lisäksi kokonaan [...] osakkeensa [...] mennessä. |
| --- | --- |

(56)

NLB:n sitoumukset käsittävät pankkitoimintaa koskevien omistusosuuksien myynnin strategisilla markkinoilla. NLB myy [...] [...] mennessä. Myynti vähentää NLB:n vaikutusvaltaa [...]. NLB divestoi lisäksi kokonaan [...] osakkeensa [...] mennessä.

| (57) | NLB vähentää luottotoimintaansa Slovenian rakennus-, liikenne- ja rahoitusalalla pienentämällä näiden alojen riskipainotettuja omaisuuseriään keskimäärin [...] prosenttia 31 päivän joulukuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana. NLB keskeyttää ulkomaisille yritysasiakkaille tarjottavista uusista luotoista muodostuvan liiketoimintastrategiansa soveltamisen. |
| --- | --- |

(57)

NLB vähentää luottotoimintaansa Slovenian rakennus-, liikenne- ja rahoitusalalla pienentämällä näiden alojen riskipainotettuja omaisuuseriään keskimäärin [...] prosenttia 31 päivän joulukuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana. NLB keskeyttää ulkomaisille yritysasiakkaille tarjottavista uusista luotoista muodostuvan liiketoimintastrategiansa soveltamisen.

| (58) | NLB keskeyttää kaikki leasing-vuokraus-, factoring- ja forfeiting-toimintonsa divestoimalla tytäryhtiönsä Sloveniassa ja ulkomailla. |
| --- | --- |

(58)

NLB keskeyttää kaikki leasing-vuokraus-, factoring- ja forfeiting-toimintonsa divestoimalla tytäryhtiönsä Sloveniassa ja ulkomailla.

| (59) | NLB noudattaa kuponkeja, osinkoja, ostoja sekä mainontaa ja aggressiivista kaupallista toimintaa koskevia kieltoja liitteen asiaankuuluvissa kohdissa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(59)

NLB noudattaa kuponkeja, osinkoja, ostoja sekä mainontaa ja aggressiivista kaupallista toimintaa koskevia kieltoja liitteen asiaankuuluvissa kohdissa vahvistettujen ehtojen mukaisesti.

| (60) | Käyttöön on otettu pääoman takaisinmaksujärjestelmä, jonka mukaisesti NLB maksaa osinkoja osakkailleen vuosina 2015, 2016 ja 2017. (12) Verovuosina 2015 ja 2016 NLB maksaa joko (i) 50 prosenttia pääomasta, joka ylittää unionin ja Slovenian oikeuden mukaisesti sovellettavan vähimmäispääomavaatimuksen (mukaan luettuina pilarit 1 ja 2) lisättynä 100 peruspisteen pääomapuskurilla, tai (ii) kyseisen vuoden nettotulot riippuen siitä, kumpi näistä on pienempi. Verovuonna 2017 NLB maksaa joko (i) 100 prosenttia pääomasta, joka ylittää unionin ja Slovenian oikeuden mukaisesti sovellettavan vähimmäispääomavaatimuksen (mukaan luettuina pilarit 1 ja 2) lisättynä 100 peruspisteen pääomapuskurilla, tai (ii) kyseisen vuoden nettotulot riippuen siitä, kumpi näistä on pienempi. Sanotun rajoittamatta Slovenian keskuspankin toimivaltaa NLB:n pankkitoiminnan valvojana osinkojen maksu keskeytetään, jos se vaarantaa pankin maksukyvyn myöhempinä vuosina. |
| --- | --- |

(60)

Käyttöön on otettu pääoman takaisinmaksujärjestelmä, jonka mukaisesti NLB maksaa osinkoja osakkailleen vuosina 2015, 2016 ja 2017. (12) Verovuosina 2015 ja 2016 NLB maksaa joko (i) 50 prosenttia pääomasta, joka ylittää unionin ja Slovenian oikeuden mukaisesti sovellettavan vähimmäispääomavaatimuksen (mukaan luettuina pilarit 1 ja 2) lisättynä 100 peruspisteen pääomapuskurilla, tai (ii) kyseisen vuoden nettotulot riippuen siitä, kumpi näistä on pienempi. Verovuonna 2017 NLB maksaa joko (i) 100 prosenttia pääomasta, joka ylittää unionin ja Slovenian oikeuden mukaisesti sovellettavan vähimmäispääomavaatimuksen (mukaan luettuina pilarit 1 ja 2) lisättynä 100 peruspisteen pääomapuskurilla, tai (ii) kyseisen vuoden nettotulot riippuen siitä, kumpi näistä on pienempi. Sanotun rajoittamatta Slovenian keskuspankin toimivaltaa NLB:n pankkitoiminnan valvojana osinkojen maksu keskeytetään, jos se vaarantaa pankin maksukyvyn myöhempinä vuosina.

4.4   ARVOLTAAN ALENTUNEIDEN OMAISUUSERIEN KUVAUS

a)   Tavoite

| (61) | NLB:n hyväksi toteutetaan arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide, joka koostuu näiden erien siirtämisestä BAMC:lle. Toimenpiteellä on tarkoitus poistaa epävarmuus, joka liittyy NLB:n ongelmallisimpiin omaisuuseriin, ja varmistaa, että NLB keskittyy rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen. |
| --- | --- |

(61)

NLB:n hyväksi toteutetaan arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide, joka koostuu näiden erien siirtämisestä BAMC:lle. Toimenpiteellä on tarkoitus poistaa epävarmuus, joka liittyy NLB:n ongelmallisimpiin omaisuuseriin, ja varmistaa, että NLB keskittyy rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen.

b)   Rakenne ja ominaisuudet

| (62) | Slovenia perusti BAMC:n tukemaan pankkialan vakautta. |
| --- | --- |

(62)

Slovenia perusti BAMC:n tukemaan pankkialan vakautta.

| (63) | BAMC:n keskeisenä tavoitteena on hallinnoida vastaanottamiaan omaisuuseriä ja divestoida ne hallitusti varmistamalla niiden mahdollisimman hyvä elpyminen. BAMC edistää tällä toiminnallaan rahoitusjärjestelmän rakenneuudistusta varmistaen samalla, että julkisia varoja käytetään mahdollisimman vähän ja että markkinat vääristyvät mahdollisimman vähän. |
| --- | --- |

(63)

BAMC:n keskeisenä tavoitteena on hallinnoida vastaanottamiaan omaisuuseriä ja divestoida ne hallitusti varmistamalla niiden mahdollisimman hyvä elpyminen. BAMC edistää tällä toiminnallaan rahoitusjärjestelmän rakenneuudistusta varmistaen samalla, että julkisia varoja käytetään mahdollisimman vähän ja että markkinat vääristyvät mahdollisimman vähän.

| (64) | BAMC voi hankkia erityisesti hyväksyttyjä lainoja tai takauksia, joilla on vakuudet, koskevia omaisuuseriä, arvopapereita, johdannaisia, oikeuksia ja sitoumuksia tai kattaa niiden riskejä. BAMC maksaa vahvistetun siirtoarvon NLB:lle BAMC:n liikkeeseen laskemilla valtion takaamilla velkakirjoilla. BAMC:lle siirrettävien omaisuuserien siirtoarvo vastaa niiden todellista taloudellista arvoa, jonka komission asiantuntijat ovat vahvistaneet valtiontukisääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(64)

BAMC voi hankkia erityisesti hyväksyttyjä lainoja tai takauksia, joilla on vakuudet, koskevia omaisuuseriä, arvopapereita, johdannaisia, oikeuksia ja sitoumuksia tai kattaa niiden riskejä. BAMC maksaa vahvistetun siirtoarvon NLB:lle BAMC:n liikkeeseen laskemilla valtion takaamilla velkakirjoilla. BAMC:lle siirrettävien omaisuuserien siirtoarvo vastaa niiden todellista taloudellista arvoa, jonka komission asiantuntijat ovat vahvistaneet valtiontukisääntöjen mukaisesti.

c)   Arvoltaan alentuneiden omaisuuserien ja lainojen ulottuvuus

| (65) | Siirto koskee seuraavia omaisuuseräryhmiä:






  a) | konkurssissa olevat yritykset, joiden vakuutena on asuinkiinteistö; |
| --- | --- | --- |

(65)

Siirto koskee seuraavia omaisuuseräryhmiä:

a)

konkurssissa olevat yritykset, joiden vakuutena on asuinkiinteistö;

| b) | rahoitusalan holdingyhtiöitä koskevat uudelleenjärjesteltävät saatavat; |
| --- | --- |

b)

rahoitusalan holdingyhtiöitä koskevat uudelleenjärjesteltävät saatavat;

| c) | muut konkurssissa ovat yritykset; |
| --- | --- |

c)

muut konkurssissa ovat yritykset;

| d) | muut saatavat, joiden vakuutena on asuinkiinteistö; |
| --- | --- |

d)

muut saatavat, joiden vakuutena on asuinkiinteistö;

| e) | rahoitusalan holdingyhtiöt; |
| --- | --- |

e)

rahoitusalan holdingyhtiöt;

| f) | rakennusyritykset; |
| --- | --- |

f)

rakennusyritykset;

| g) | kuljetusyritykset; |
| --- | --- |

g)

kuljetusyritykset;

| h) | muut ongelmalliset sitoumukset. |
| --- | --- |

h)

muut ongelmalliset sitoumukset.

| (66) | Slovenia lähetti 17 päivänä toukokuuta 2013 komissiolle alustavan luettelon NLB:n omaisuuseristä, jotka on tarkoitus siirtää BAMC:lle ja joiden määrä oli 1,9 miljardia euroa. Luetteloa on päivitetty myöhemmin. Siirrettävän salkun suuruus on lainojen osalta nimellismäärältään 2,3 miljardia euroa ja osakkeiden osalta markkina-arvoltaan 94 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(66)

Slovenia lähetti 17 päivänä toukokuuta 2013 komissiolle alustavan luettelon NLB:n omaisuuseristä, jotka on tarkoitus siirtää BAMC:lle ja joiden määrä oli 1,9 miljardia euroa. Luetteloa on päivitetty myöhemmin. Siirrettävän salkun suuruus on lainojen osalta nimellismäärältään 2,3 miljardia euroa ja osakkeiden osalta markkina-arvoltaan 94 miljoonaa euroa.

| (67) | Omaisuuserien siirron seurauksena NLB:n riskipainotetut omaisuuserät vähenevät 1,4 miljardia euroa ja pääoman tarve pienenee kaikkiaan 112 miljoonaa euroa. Nämä luvut raportoitiin komissiolle 14 päivänä marraskuuta 2013 lähetetyssä luettelossa, joka sisältää BAMC:lle siirrettävät omaisuuserät. |
| --- | --- |

(67)

Omaisuuserien siirron seurauksena NLB:n riskipainotetut omaisuuserät vähenevät 1,4 miljardia euroa ja pääoman tarve pienenee kaikkiaan 112 miljoonaa euroa. Nämä luvut raportoitiin komissiolle 14 päivänä marraskuuta 2013 lähetetyssä luettelossa, joka sisältää BAMC:lle siirrettävät omaisuuserät.

d)   Siirtoarvon laskentamenetelmä

| (68) | Slovenian keskuspankki on alustavasti vahvistanut siirtoarvon BAMC:n perustamisesta annetussa lainsäädännössä säädetyn menetelmän mukaisesti. Menetelmä perustuu tulevien kassavirtojen nettonykyarvon arviointiin. Suurten sitoumusten osalta tulevat kassavirrat on arvioitu erikseen, kun taas pieniin sitoumuksiin on sovellettu yksinkertaistettua lähestymistapaa, joka perustuu maksukyvyttömyyden todennäköisyyden ja tappio-osuuden arviointiin. Siirtoarvon laskennassa on lisäksi käytetty viitearvona stressitestin perusskenaarion mukaisesti odotettavissa olevia tappioita. Slovenian viranomaisista ja tarkkailijoina toimineista komission, EKP:n ja Euroopan pankkiviranomaisen edustajista koostunut asiantuntijaryhmä kannatti tällaista arvostamismenetelmää. |
| --- | --- |

(68)

Slovenian keskuspankki on alustavasti vahvistanut siirtoarvon BAMC:n perustamisesta annetussa lainsäädännössä säädetyn menetelmän mukaisesti. Menetelmä perustuu tulevien kassavirtojen nettonykyarvon arviointiin. Suurten sitoumusten osalta tulevat kassavirrat on arvioitu erikseen, kun taas pieniin sitoumuksiin on sovellettu yksinkertaistettua lähestymistapaa, joka perustuu maksukyvyttömyyden todennäköisyyden ja tappio-osuuden arviointiin. Siirtoarvon laskennassa on lisäksi käytetty viitearvona stressitestin perusskenaarion mukaisesti odotettavissa olevia tappioita. Slovenian viranomaisista ja tarkkailijoina toimineista komission, EKP:n ja Euroopan pankkiviranomaisen edustajista koostunut asiantuntijaryhmä kannatti tällaista arvostamismenetelmää.

| (69) | Konkurssissa olevien yritysten ja ongelmallisten lainojen osalta tulevat kassavirrat määritettiin vakuuksien ja takauksien markkina-arvon perusteella. Näiden vakuuksien arvon arvioinnissa käytettiin riippumattomien asiantuntijoiden edeltävien 12 kuukauden aikana laatimia raportteja. |
| --- | --- |

(69)

Konkurssissa olevien yritysten ja ongelmallisten lainojen osalta tulevat kassavirrat määritettiin vakuuksien ja takauksien markkina-arvon perusteella. Näiden vakuuksien arvon arvioinnissa käytettiin riippumattomien asiantuntijoiden edeltävien 12 kuukauden aikana laatimia raportteja.

| (70) | Tämän jälkeen laskettiin tulevien kassavirtojen nettonykyarvo riskittömän korkotason perusteella. |
| --- | --- |

(70)

Tämän jälkeen laskettiin tulevien kassavirtojen nettonykyarvo riskittömän korkotason perusteella.

e)   Siirtoarvo

| (71) | NLB:n omaisuuserien siirtoarvo on Slovenian vahvistaman laskelman mukaan lainojen osalta 617 miljoonaa euroa (mikä vastaa 27 prosenttia niiden kirjanpitoarvosta ennen poistoja) ja osakkeiden osalta 94 miljoonaa euroa. Slovenia sitoutui siihen, että BAMC:lle siirrettävien omaisuuserien siirtoarvo vastaa niiden todellista taloudellista arvoa, jonka komission asiantuntijat ovat vahvistaneet valtiontukisääntöjen mukaisesti, tai on sitä pienempi. |
| --- | --- |

(71)

NLB:n omaisuuserien siirtoarvo on Slovenian vahvistaman laskelman mukaan lainojen osalta 617 miljoonaa euroa (mikä vastaa 27 prosenttia niiden kirjanpitoarvosta ennen poistoja) ja osakkeiden osalta 94 miljoonaa euroa. Slovenia sitoutui siihen, että BAMC:lle siirrettävien omaisuuserien siirtoarvo vastaa niiden todellista taloudellista arvoa, jonka komission asiantuntijat ovat vahvistaneet valtiontukisääntöjen mukaisesti, tai on sitä pienempi.

| (72) | Slovenian viranomaiset ovat toimittaneet Slovenian keskuspankin analyysin, jossa vahvistetaan yksityiskohtaisesti ne seuraukset ja rahoitusvaikutukset, joita NLB:n omaisuuserien siirrolla BAMC:lle on. |
| --- | --- |

(72)

Slovenian viranomaiset ovat toimittaneet Slovenian keskuspankin analyysin, jossa vahvistetaan yksityiskohtaisesti ne seuraukset ja rahoitusvaikutukset, joita NLB:n omaisuuserien siirrolla BAMC:lle on.

f)   Markkinahinta

| (73) | Slovenia ei ole arvioinut salkun markkina-arvoa. |
| --- | --- |

(73)

Slovenia ei ole arvioinut salkun markkina-arvoa.

g)   Riippumattoman asiantuntijan neuvot komissiolle

| (74) | Komissio on käyttänyt apuna riippumattomia asiantuntijoita arvioidessaan ehdotettua menetelmää ja siirtohintaa siirrettyjen omaisuuserien todellisen taloudellisen arvon yhteydessä ja niiden omaisuuserien markkinahinnan määrittelemisessä, jotka muodostavat toimenpiteen kehyksen, kuten arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa (13) todetaan. |
| --- | --- |

(74)

Komissio on käyttänyt apuna riippumattomia asiantuntijoita arvioidessaan ehdotettua menetelmää ja siirtohintaa siirrettyjen omaisuuserien todellisen taloudellisen arvon yhteydessä ja niiden omaisuuserien markkinahinnan määrittelemisessä, jotka muodostavat toimenpiteen kehyksen, kuten arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa (13) todetaan.

5.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (75) | Komissio aloitti 2 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski pääomapohjan vahvistamistoimenpiteitä ja sitä Slovenian toimittamaa rakenneuudistussuunnitelmaversiota, jossa käsiteltiin näiden toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille rakenneuudistustukena. |
| --- | --- |

(75)

Komissio aloitti 2 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski pääomapohjan vahvistamistoimenpiteitä ja sitä Slovenian toimittamaa rakenneuudistussuunnitelmaversiota, jossa käsiteltiin näiden toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille rakenneuudistustukena.

| (76) | Komissio epäili tuolloin, voitiinko sen vastaanottamalla NLB:n rakenneuudistussuunnitelmaversiolla varmistaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, asianmukainen vastuunjako ja kilpailun vääristymien estäminen. (14) Elinkelpoisuusnäkökohtien yhteydessä komissio toi esiin epäilynsä siitä, ovatko NLB:n päätöksentekoprosessit markkinasääntöjen mukaisia, ja erityisesti mahdollisista omistajaohjauskysymyksistä, joita voi liittyä siihen, että valtio puuttuu pääosakkaana pankin päivittäisliiketoimintaan. (15) |
| --- | --- |

(76)

Komissio epäili tuolloin, voitiinko sen vastaanottamalla NLB:n rakenneuudistussuunnitelmaversiolla varmistaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, asianmukainen vastuunjako ja kilpailun vääristymien estäminen. (14) Elinkelpoisuusnäkökohtien yhteydessä komissio toi esiin epäilynsä siitä, ovatko NLB:n päätöksentekoprosessit markkinasääntöjen mukaisia, ja erityisesti mahdollisista omistajaohjauskysymyksistä, joita voi liittyä siihen, että valtio puuttuu pääosakkaana pankin päivittäisliiketoimintaan. (15)

6.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (77) | Asianomaisilta ei ole saatu huomautuksia muodollisesta tutkintamenettelystä. |
| --- | --- |

(77)

Asianomaisilta ei ole saatu huomautuksia muodollisesta tutkintamenettelystä.

7.   SLOVENIAN KANTA

| (78) | Slovenia myöntää, että pääomapohjan ensimmäinen, toinen ja kolmas vahvistaminen sekä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtäminen BAMC:lle ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Slovenia katsoo lisäksi, että kyseiset toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(78)

Slovenia myöntää, että pääomapohjan ensimmäinen, toinen ja kolmas vahvistaminen sekä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtäminen BAMC:lle ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Slovenia katsoo lisäksi, että kyseiset toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti.

| (79) | Slovenia väittää, että rakenneuudistussuunnitelma täyttää kaikki rakenneuudistustiedonannossa (16), jota on täydennetty vuoden 2013 pankkitiedonannossa, vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(79)

Slovenia väittää, että rakenneuudistussuunnitelma täyttää kaikki rakenneuudistustiedonannossa (16), jota on täydennetty vuoden 2013 pankkitiedonannossa, vahvistetut edellytykset.

| (80) | Slovenia katsoo erityisesti, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan NLB:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen ilman valtion varoja, NLB:n riittävä oma osallistuminen rakenneuudistuskustannuksiin ja kilpailun vääristymien rajoittaminen. Varmistaakseen vakaan päätöksentekomenettelyn pankin toimintojen hallinnoinnissa Slovenia on tehnyt sitoumuksia hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

(80)

Slovenia katsoo erityisesti, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan NLB:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen ilman valtion varoja, NLB:n riittävä oma osallistuminen rakenneuudistuskustannuksiin ja kilpailun vääristymien rajoittaminen. Varmistaakseen vakaan päätöksentekomenettelyn pankin toimintojen hallinnoinnissa Slovenia on tehnyt sitoumuksia hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistamiseksi.

| (81) | Luettelo Slovenian tekemistä sitoumuksista sisältyy tämän päätöksen liitteeseen. Sitoumusten noudattaminen varmistetaan valvonnasta vastaavan uskotun miehen nimeämisellä. Slovenia on lisäksi sitoutunut noudattamaan määriteltyjä divestointeja koskevia määräaikoja. Jos näitä määräaikoja koskevia sitoumuksia ei noudateta, nimitetään divestoinnista vastaava uskottu mies. |
| --- | --- |

(81)

Luettelo Slovenian tekemistä sitoumuksista sisältyy tämän päätöksen liitteeseen. Sitoumusten noudattaminen varmistetaan valvonnasta vastaavan uskotun miehen nimeämisellä. Slovenia on lisäksi sitoutunut noudattamaan määriteltyjä divestointeja koskevia määräaikoja. Jos näitä määräaikoja koskevia sitoumuksia ei noudateta, nimitetään divestoinnista vastaava uskottu mies.

8.   ARVIOINTI

8.1   TUEN OLEMASSAOLO JA TUEN MÄÄRÄ

| (82) | Komissio on jo todennut, (17) että NLB:n pääomapohjan ensimmäinen ja toinen vahvistaminen olivat valtiontukea, mitä Slovenia ei ole kiistänyt. Komissio arvioi tässä kohdassa näin ollen ainoastaan sitä, ovatko kaksi uutta toimenpidettä (pääomapohjan kolmas vahvistaminen ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtäminen BAMC:lle) valtiontukea. |
| --- | --- |

(82)

Komissio on jo todennut, (17) että NLB:n pääomapohjan ensimmäinen ja toinen vahvistaminen olivat valtiontukea, mitä Slovenia ei ole kiistänyt. Komissio arvioi tässä kohdassa näin ollen ainoastaan sitä, ovatko kaksi uutta toimenpidettä (pääomapohjan kolmas vahvistaminen ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtäminen BAMC:lle) valtiontukea.

| (83) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(83)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (84) | Koska pääomapohjan vahvistamiseen tarkoitetut 1,558 miljardia euroa ovat peräisin suoraan Slovenian tasavallalta, komissio katsoo, että kyseinen toimenpide rahoitetaan valtion varoista. |
| --- | --- |

(84)

Koska pääomapohjan vahvistamiseen tarkoitetut 1,558 miljardia euroa ovat peräisin suoraan Slovenian tasavallalta, komissio katsoo, että kyseinen toimenpide rahoitetaan valtion varoista.

| (85) | Pääomapohjan kolmannen vahvistamisen avulla NLB saa pääomaa rahoitus- ja talouskriisissä, jossa sitä olisi mahdotonta saada markkinoilta Slovenian pankkialaa leimaavan suuren epävarmuuden vuoksi. Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi tarjonnut rahoitusta pääomapohjan kolmanteen vahvistamiseen. NLB:n on näin ollen katsottava saavan etua pääomapohjan kolmannesta vahvistamisesta. Tämä etu on myös valikoivaa, sillä se annetaan vain yhden pankin hyväksi. |
| --- | --- |

(85)

Pääomapohjan kolmannen vahvistamisen avulla NLB saa pääomaa rahoitus- ja talouskriisissä, jossa sitä olisi mahdotonta saada markkinoilta Slovenian pankkialaa leimaavan suuren epävarmuuden vuoksi. Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi tarjonnut rahoitusta pääomapohjan kolmanteen vahvistamiseen. NLB:n on näin ollen katsottava saavan etua pääomapohjan kolmannesta vahvistamisesta. Tämä etu on myös valikoivaa, sillä se annetaan vain yhden pankin hyväksi.

| (86) | Kun otetaan huomioon, että NLB toimii nyt ja jatkossa rahoitusalalla, joka on avoinna kiivaalle kansainväliselle kilpailulle, kaikki valtion varoista pankille annettu etu on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan ja vääristämään kilpailua. Pääomapohjan kolmas vahvistaminen on näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(86)

Kun otetaan huomioon, että NLB toimii nyt ja jatkossa rahoitusalalla, joka on avoinna kiivaalle kansainväliselle kilpailulle, kaikki valtion varoista pankille annettu etu on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan ja vääristämään kilpailua. Pääomapohjan kolmas vahvistaminen on näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (87) | Pääomapohjan kolmannen vahvistamisen tukiosuus on 1,558 miljardia euroa. |
| --- | --- |

(87)

Pääomapohjan kolmannen vahvistamisen tukiosuus on 1,558 miljardia euroa.

| (88) | Komissio katsoo, että toimenpiteeseen, joka koskee arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämistä BAMC:lle, liittyy valtion varoja. Slovenia perusti BAMC:n tukeakseen pankkialan vakautta ja auttaakseen ongelmissa olevia pankkeja siirtämään ongelmalliset erät taseestaan nykymarkkina-arvoa parempaan hintaan. Näillä NLB:n omaisuuserien siirroilla BAMC:lle pienennetään pankin tappioita, jotka se joutuisi muutoin kirjaamaan voidakseen siistiä tasettaan ja pannakseen täytäntöön rakenneuudistussuunnitelmansa. |
| --- | --- |

(88)

Komissio katsoo, että toimenpiteeseen, joka koskee arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämistä BAMC:lle, liittyy valtion varoja. Slovenia perusti BAMC:n tukeakseen pankkialan vakautta ja auttaakseen ongelmissa olevia pankkeja siirtämään ongelmalliset erät taseestaan nykymarkkina-arvoa parempaan hintaan. Näillä NLB:n omaisuuserien siirroilla BAMC:lle pienennetään pankin tappioita, jotka se joutuisi muutoin kirjaamaan voidakseen siistiä tasettaan ja pannakseen täytäntöön rakenneuudistussuunnitelmansa.

| (89) | Määrittääkseen, onko arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirto BAMC:lle tukea, komission asiantuntijat ovat tehneet riippumattoman arvion siirrettävän salkun nykymarkkina-arvosta ja todellisesta taloudellisesta arvosta, joka on samalla varojen siirtohinta. Koska salkun siirtoarvo on suurempi kuin sen nykymarkkina-arvo, toimenpiteestä on etua NLB:lle. |
| --- | --- |

(89)

Määrittääkseen, onko arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirto BAMC:lle tukea, komission asiantuntijat ovat tehneet riippumattoman arvion siirrettävän salkun nykymarkkina-arvosta ja todellisesta taloudellisesta arvosta, joka on samalla varojen siirtohinta. Koska salkun siirtoarvo on suurempi kuin sen nykymarkkina-arvo, toimenpiteestä on etua NLB:lle.

| (90) | Edun ansiosta NLB:n asema vahvistuu sen Sloveniassa ja muissa jäsenvaltioissa toimiviin kilpailijoihin nähden, jotka eivät saa samanlaista tukea valtiolta. Tämän vuoksi on katsottava, että toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, kun otetaan huomioon myös se, että NLB toimii nyt ja jatkossa rahoitusalalla, joka on avoinna kiivaalle kansainväliselle kilpailulle. |
| --- | --- |

(90)

Edun ansiosta NLB:n asema vahvistuu sen Sloveniassa ja muissa jäsenvaltioissa toimiviin kilpailijoihin nähden, jotka eivät saa samanlaista tukea valtiolta. Tämän vuoksi on katsottava, että toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, kun otetaan huomioon myös se, että NLB toimii nyt ja jatkossa rahoitusalalla, joka on avoinna kiivaalle kansainväliselle kilpailulle.

| (91) | BAMC:lle siirrettävien arvoltaan alentuneiden omaisuuserien määrän osalta on pantava merkille, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 20 kohdan a alakohtaa koskevassa alaviitteessä 2 määritellään, että tuen määrä on omaisuuserien siirtoarvon ja markkinahinnan välinen erotus. Siirtohinta on 617 miljoonaa euroa, ja markkinahinnan arvioidaan olevan 486 miljoonaa euroa. NLB:n hyväksi myönnettävä tuki, joka perustuu arvoltaan alentuneiden varojen siirtämiseen BAMC:lle, on 130 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(91)

BAMC:lle siirrettävien arvoltaan alentuneiden omaisuuserien määrän osalta on pantava merkille, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 20 kohdan a alakohtaa koskevassa alaviitteessä 2 määritellään, että tuen määrä on omaisuuserien siirtoarvon ja markkinahinnan välinen erotus. Siirtohinta on 617 miljoonaa euroa, ja markkinahinnan arvioidaan olevan 486 miljoonaa euroa. NLB:n hyväksi myönnettävä tuki, joka perustuu arvoltaan alentuneiden varojen siirtämiseen BAMC:lle, on 130 miljoonaa euroa.

| (92) | Tämän perusteella NLB:n hyväksi myönnettävä tuki, joka perustuu pääomapohjan ensimmäiseen, toiseen ja kolmanteen vahvistamiseen ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämiseen BAMC:lle, on yhteensä 2,321 miljardia euroa eli 20 prosenttia NLB:n riskipainotetuista omaisuuseristä joulukuussa 2012. |
| --- | --- |

(92)

Tämän perusteella NLB:n hyväksi myönnettävä tuki, joka perustuu pääomapohjan ensimmäiseen, toiseen ja kolmanteen vahvistamiseen ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämiseen BAMC:lle, on yhteensä 2,321 miljardia euroa eli 20 prosenttia NLB:n riskipainotetuista omaisuuseristä joulukuussa 2012.

8.2   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

8.2.1   Oikeusperusta, jota sovelletaan arvioitaessa toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille

| (93) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla komissio voi todeta tuen soveltuvaksi sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. Komissio on todennut, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi voi aiheuttaa vakavia häiriöitä jäsenvaltion taloudessa ja että pankkien tukitoimenpiteillä voidaan asianmukaisesti korjata näitä häiriöitä. Tätä näkemystä on myöhemmin tarkennettu ja työstetty kuudessa kriisitiedonannossa (18) ja vuoden 2013 pankkitiedonannossa. |
| --- | --- |

(93)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla komissio voi todeta tuen soveltuvaksi sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. Komissio on todennut, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi voi aiheuttaa vakavia häiriöitä jäsenvaltion taloudessa ja että pankkien tukitoimenpiteillä voidaan asianmukaisesti korjata näitä häiriöitä. Tätä näkemystä on myöhemmin tarkennettu ja työstetty kuudessa kriisitiedonannossa (18) ja vuoden 2013 pankkitiedonannossa.

| (94) | Vuoden 2013 pankkitiedonantoa sovelletaan 1 päivän elokuuta jälkeen ilmoitettuihin valtiontukitoimenpiteisiin. NLB:n osalta Slovenia on ilmoittanut uudesta valtiontuesta pääomanlisäysten ja pääomatuen muodossa 1 päivän elokuuta 2013 jälkeen. Vuoden 2013 pankkitiedonantoa sovelletaan siten arviointiin, joka koskee NLB:n rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(94)

Vuoden 2013 pankkitiedonantoa sovelletaan 1 päivän elokuuta jälkeen ilmoitettuihin valtiontukitoimenpiteisiin. NLB:n osalta Slovenia on ilmoittanut uudesta valtiontuesta pääomanlisäysten ja pääomatuen muodossa 1 päivän elokuuta 2013 jälkeen. Vuoden 2013 pankkitiedonantoa sovelletaan siten arviointiin, joka koskee NLB:n rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuutta sisämarkkinoille.

| (95) | Komission hyväksymät useat toimenpiteet, (19) joilla Slovenian viranomaiset ovat torjuneet rahoituskriisiä, vahvistavat sen, että Slovenian taloudessa on vakavia häiriöitä. Tämän vuoksi kaikkien rakenneuudistussuunnitelmaan (eli pääomapohjan ensimmäisen, toisen ja kolmannen vahvistamisen sekä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämisen BAMC:lle) sisältyvien toimenpiteiden sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta. |
| --- | --- |

(95)

Komission hyväksymät useat toimenpiteet, (19) joilla Slovenian viranomaiset ovat torjuneet rahoituskriisiä, vahvistavat sen, että Slovenian taloudessa on vakavia häiriöitä. Tämän vuoksi kaikkien rakenneuudistussuunnitelmaan (eli pääomapohjan ensimmäisen, toisen ja kolmannen vahvistamisen sekä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämisen BAMC:lle) sisältyvien toimenpiteiden sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta.

| (96) | Komissio arvioi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2013 pankkitiedonannolla, perusteella erityisesti sitä, soveltuuko toimenpide, joka koskee arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtoa BAMC:lle, sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(96)

Komissio arvioi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2013 pankkitiedonannolla, perusteella erityisesti sitä, soveltuuko toimenpide, joka koskee arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtoa BAMC:lle, sisämarkkinoille.

| (97) | NLB:lle myönnetyn rakenneuudistustuen soveltuvuutta sisämarkkinoille komissio arvioi rakenneuudistussuunnitelman perusteella ottaen huomioon rakenneuudistustiedonannon sellaisena kuin se on täydennettynä vuoden 2013 pankkitiedonannolla. |
| --- | --- |

(97)

NLB:lle myönnetyn rakenneuudistustuen soveltuvuutta sisämarkkinoille komissio arvioi rakenneuudistussuunnitelman perusteella ottaen huomioon rakenneuudistustiedonannon sellaisena kuin se on täydennettynä vuoden 2013 pankkitiedonannolla.

8.2.2   Toimenpiteen yhteensopivuus arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon kanssa, sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä vuoden 2013 pankkitiedonannolla

| (98) | Arvioidessaan toimenpiteellä, jolla arvoltaan alentuneet omaisuuserät siirretään BAMC:lle, NLB:lle myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille komission on otettava huomioon arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä vuoden 2013 pankkitiedonannolla. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa määritellään ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet valtiontueksi siltä osin kuin ne ”vapauttavat edunsaajapankin velvollisuudesta kirjata arvoltaan alentuneista omaisuuseristä aiheutuvat tappiot tai mahdollisia tappioita koskevat varaukset taseeseen (tai kun niillä kompensoidaan tappioiden kirjaamisen vaikutukset) ja/tai vapauttavat lakisääteistä pääomaa muihin käyttötarkoituksiin” ja määritellään ehdot, joiden täyttyessä nämä toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille. Näihin ehtoihin kuuluvat: i) omaisuuserien tukikelpoisuus; ii) omaisuuserien arvonalennusten läpinäkyvyys ja niitä koskevat tiedot; iii) omaisuuserien hoito; iv) omaisuuserien oikea ja johdonmukainen arvostamismenetelmä; ja v) asianmukainen korvaus ja vastuunjako. |
| --- | --- |

(98)

Arvioidessaan toimenpiteellä, jolla arvoltaan alentuneet omaisuuserät siirretään BAMC:lle, NLB:lle myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille komission on otettava huomioon arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä vuoden 2013 pankkitiedonannolla. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa määritellään ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet valtiontueksi siltä osin kuin ne ”vapauttavat edunsaajapankin velvollisuudesta kirjata arvoltaan alentuneista omaisuuseristä aiheutuvat tappiot tai mahdollisia tappioita koskevat varaukset taseeseen (tai kun niillä kompensoidaan tappioiden kirjaamisen vaikutukset) ja/tai vapauttavat lakisääteistä pääomaa muihin käyttötarkoituksiin” ja määritellään ehdot, joiden täyttyessä nämä toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille. Näihin ehtoihin kuuluvat: i) omaisuuserien tukikelpoisuus; ii) omaisuuserien arvonalennusten läpinäkyvyys ja niitä koskevat tiedot; iii) omaisuuserien hoito; iv) omaisuuserien oikea ja johdonmukainen arvostamismenetelmä; ja v) asianmukainen korvaus ja vastuunjako.

Tukikelpoiset omaisuuserät

| (99) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.4 kohdassa todetaan tukikelpoisista omaisuuseristä, että ongelmallisten omaisuuserien hoitoon suunnattujen toimenpiteiden edellytyksenä on arvoltaan alentuneiden omaisuuserien selvä määritteleminen ja tukikelpoisuutta koskevien rajoitusten soveltaminen, jolla varmistetaan soveltuvuus sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(99)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.4 kohdassa todetaan tukikelpoisista omaisuuseristä, että ongelmallisten omaisuuserien hoitoon suunnattujen toimenpiteiden edellytyksenä on arvoltaan alentuneiden omaisuuserien selvä määritteleminen ja tukikelpoisuutta koskevien rajoitusten soveltaminen, jolla varmistetaan soveltuvuus sisämarkkinoille.

| (100) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa todetaan kuitenkin vielä, että on löydettävä tasapaino rahoitusalan välittömän vakauden turvaamisen ja markkinoiden normaalin toiminnan palauttamisen välille, mikä tukee joustavaa lähestymistapaa omaisuuseräluokkien määrittelemiseen. Vaikka arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa tukikelpoisiksi omaisuuseriksi yksilöidään erityisesti ne, jotka ovat käynnistäneet finanssikriisin (tässä yhteydessä mainitaan nimenomaisesti Yhdysvaltojen kiinnitysluottovakuudelliset arvopaperit), sen perusteella tukikelpoisuuden käsitettä voidaan kuitenkin ”ilman määrällisiä rajoituksia laajentaa [...] tiettyihin selkeästi määriteltyihin ja systeemisen uhan kannalta keskeisiin omaisuuserien luokkiin”. |
| --- | --- |

(100)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa todetaan kuitenkin vielä, että on löydettävä tasapaino rahoitusalan välittömän vakauden turvaamisen ja markkinoiden normaalin toiminnan palauttamisen välille, mikä tukee joustavaa lähestymistapaa omaisuuseräluokkien määrittelemiseen. Vaikka arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa tukikelpoisiksi omaisuuseriksi yksilöidään erityisesti ne, jotka ovat käynnistäneet finanssikriisin (tässä yhteydessä mainitaan nimenomaisesti Yhdysvaltojen kiinnitysluottovakuudelliset arvopaperit), sen perusteella tukikelpoisuuden käsitettä voidaan kuitenkin ”ilman määrällisiä rajoituksia laajentaa [...] tiettyihin selkeästi määriteltyihin ja systeemisen uhan kannalta keskeisiin omaisuuserien luokkiin”.

| (101) | Käsiteltävässä tapauksessa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide on suunnattu ongelmallisiin omaisuuseriin, jotka liittyvät enimmäkseen rakennus- ja kuljetusyrityksiin sekä rahoitusalan holdingyhtiöihin taikka ongelmallisiin omaisuuseriin, joiden vakuutena on asuinkiinteistö. NLB:n ongelmat keskittyivät näille aloille, joilla sen salkku sisälsi huomattavan paljon ongelmallisia lainoja (41 prosenttia ongelmallisista lainoista liittyi rahoitusalan holdingyhtiöihin ja 74 prosenttia rakennusyrityksiin). Siirrettävä salkku sisältää yli puolet NLB d.d:n 31 päivänä joulukuuta 2012 kirjaamista arvonalentumisista. Nämä erät täyttävät näin ollen arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaan tiedonantoon sisältyvän tukikelpoisuutta koskevan ehdon. |
| --- | --- |

(101)

Käsiteltävässä tapauksessa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva toimenpide on suunnattu ongelmallisiin omaisuuseriin, jotka liittyvät enimmäkseen rakennus- ja kuljetusyrityksiin sekä rahoitusalan holdingyhtiöihin taikka ongelmallisiin omaisuuseriin, joiden vakuutena on asuinkiinteistö. NLB:n ongelmat keskittyivät näille aloille, joilla sen salkku sisälsi huomattavan paljon ongelmallisia lainoja (41 prosenttia ongelmallisista lainoista liittyi rahoitusalan holdingyhtiöihin ja 74 prosenttia rakennusyrityksiin). Siirrettävä salkku sisältää yli puolet NLB d.d:n 31 päivänä joulukuuta 2012 kirjaamista arvonalentumisista. Nämä erät täyttävät näin ollen arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaan tiedonantoon sisältyvän tukikelpoisuutta koskevan ehdon.

Läpinäkyvyys ja tietojen antaminen

| (102) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.1 kohdassa edellytetään, että tukikelpoiset pankit antavat tukihakemusta tehdessään etukäteen läpinäkyvästi täydelliset tiedot toimenpiteiden kohteena olevista ongelmallisista omaisuuseristä käyttäen riippumattomien ja tunnustettujen asiantuntijoiden sertifioimaa ja asianmukaisen valvontaviranomaisen vahvistamaa asianmukaista arvostusmenetelmää. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa edellytetään näiden tietojen antamista ja arvostamisen toteuttamista ennen valtion tukitoimia. |
| --- | --- |

(102)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.1 kohdassa edellytetään, että tukikelpoiset pankit antavat tukihakemusta tehdessään etukäteen läpinäkyvästi täydelliset tiedot toimenpiteiden kohteena olevista ongelmallisista omaisuuseristä käyttäen riippumattomien ja tunnustettujen asiantuntijoiden sertifioimaa ja asianmukaisen valvontaviranomaisen vahvistamaa asianmukaista arvostusmenetelmää. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa edellytetään näiden tietojen antamista ja arvostamisen toteuttamista ennen valtion tukitoimia.

| (103) | Slovenian keskuspankki on arvostanut kyseiset omaisuuserät alustavasti. Se esitti 10 päivänä toukokuuta 2013 stressitestin tulokset, joista kävi ilmi, mitä pääomavaikutuksia on sillä, että Slovenian kolmen suurimman pankin omaisuuserät siirretään BAMC:lle. Toiseksi riippumattomien asiantuntijoiden suorittaman omaisuuserien laadun arvioinnin tulokset esitettiin 4 päivänä joulukuuta 2013, ja niissä kuvattiin Slovenian pankkien pääomavajetta stressiskenaariossa. Siirrettävät omaisuuseräluokat on määritelty selvästi ja siirrossa käytetään pelkästään Slovenian keskuspankin hyväksymää arvostamismenetelmää. Kyseinen jäsenvaltio on näin ollen varmistanut riittävän läpinäkyvyyden ja tietojen antamisen kaikista niistä NLB:n arvoltaan alentuneista omaisuuseristä, jotka siirretään BAMC:lle. Erityisesti riippumattomat asiantuntijat ovat tehneet omaisuuserien laadun arvioinnin, jossa yksilöitiin pankin pääomavaje. |
| --- | --- |

(103)

Slovenian keskuspankki on arvostanut kyseiset omaisuuserät alustavasti. Se esitti 10 päivänä toukokuuta 2013 stressitestin tulokset, joista kävi ilmi, mitä pääomavaikutuksia on sillä, että Slovenian kolmen suurimman pankin omaisuuserät siirretään BAMC:lle. Toiseksi riippumattomien asiantuntijoiden suorittaman omaisuuserien laadun arvioinnin tulokset esitettiin 4 päivänä joulukuuta 2013, ja niissä kuvattiin Slovenian pankkien pääomavajetta stressiskenaariossa. Siirrettävät omaisuuseräluokat on määritelty selvästi ja siirrossa käytetään pelkästään Slovenian keskuspankin hyväksymää arvostamismenetelmää. Kyseinen jäsenvaltio on näin ollen varmistanut riittävän läpinäkyvyyden ja tietojen antamisen kaikista niistä NLB:n arvoltaan alentuneista omaisuuseristä, jotka siirretään BAMC:lle. Erityisesti riippumattomat asiantuntijat ovat tehneet omaisuuserien laadun arvioinnin, jossa yksilöitiin pankin pääomavaje.

Omaisuuserien hoito

| (104) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.6 kohdassa korostetaan omaisuuserien hoidon osalta tarvetta varmistaa, että edunsaajapankki ja sen omaisuuserät, joiden arvo on alentunut, erotetaan toisistaan sekä toiminnallisesti että organisatorisesti erityisesti hallinnon, henkilöstön ja asiakaskunnan osalta. Tiedonannon mukaan tämän järjestelyn tarkoituksena on auttaa pankkia keskittymään elinkelpoisuuden palauttamiseen ja ehkäistä mahdolliset eturistiriidat. |
| --- | --- |

(104)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.6 kohdassa korostetaan omaisuuserien hoidon osalta tarvetta varmistaa, että edunsaajapankki ja sen omaisuuserät, joiden arvo on alentunut, erotetaan toisistaan sekä toiminnallisesti että organisatorisesti erityisesti hallinnon, henkilöstön ja asiakaskunnan osalta. Tiedonannon mukaan tämän järjestelyn tarkoituksena on auttaa pankkia keskittymään elinkelpoisuuden palauttamiseen ja ehkäistä mahdolliset eturistiriidat.

| (105) | Omaisuuseriä hoitaa BAMC, joka on täysin riippumaton NLB:stä. Tämän perusteella voidaan päätellä, että omaisuuserien hoitaminen erillään täyttää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon vaatimukset. |
| --- | --- |

(105)

Omaisuuseriä hoitaa BAMC, joka on täysin riippumaton NLB:stä. Tämän perusteella voidaan päätellä, että omaisuuserien hoitaminen erillään täyttää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon vaatimukset.

Arvostaminen

| (106) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.5 kohdassa huomautetaan, että jotta voidaan ehkäistä kilpailun tarpeeton vääristyminen, on olennaista kehittää sopiva ja johdonmukainen menetelmä omaisuuserien arvostamiseen. Arvostamisen päätavoitteena on vahvistaa omaisuuserien todellinen taloudellinen arvo. Tämä arvo muodostaa viitetason sikäli kuin arvoltaan alentuneiden varojen siirto tämän arvon mukaisesti merkitsee tuen soveltuvan sisämarkkinoille — sillä luodaan tukivaikutus, koska se ylittää nykymarkkina-arvon mutta tuen määrä pidetään samalla mahdollisimman pienenä. |
| --- | --- |

(106)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.5 kohdassa huomautetaan, että jotta voidaan ehkäistä kilpailun tarpeeton vääristyminen, on olennaista kehittää sopiva ja johdonmukainen menetelmä omaisuuserien arvostamiseen. Arvostamisen päätavoitteena on vahvistaa omaisuuserien todellinen taloudellinen arvo. Tämä arvo muodostaa viitetason sikäli kuin arvoltaan alentuneiden varojen siirto tämän arvon mukaisesti merkitsee tuen soveltuvan sisämarkkinoille — sillä luodaan tukivaikutus, koska se ylittää nykymarkkina-arvon mutta tuen määrä pidetään samalla mahdollisimman pienenä.

| (107) | Slovenian keskuspankki on arvioinut salkun, ja komissio on tutkinut ulkoisten asiantuntijoiden avulla arvostamista ja siinä käytettyä menetelmää varmistaakseen unionin tason johdonmukaisen lähestymistavan. |
| --- | --- |

(107)

Slovenian keskuspankki on arvioinut salkun, ja komissio on tutkinut ulkoisten asiantuntijoiden avulla arvostamista ja siinä käytettyä menetelmää varmistaakseen unionin tason johdonmukaisen lähestymistavan.

| (108) | Tässä yhteydessä on tehty seuraavat päätelmät:






  i) | NLB:n toimittama aineisto sisältää korkealaatuisen ja perinpohjaisen analyysin; |
| --- | --- | --- |

(108)

Tässä yhteydessä on tehty seuraavat päätelmät:

i)

NLB:n toimittama aineisto sisältää korkealaatuisen ja perinpohjaisen analyysin;

| ii) | BAMC:lle siirrettävän salkun osalta olisi asianmukaista käyttää luokitusperusteista lähestymistapaa, jossa otettaisiin huomioon NLB:n luokitukset ja ajantasaiset tasetiedot; |
| --- | --- |

ii)

BAMC:lle siirrettävän salkun osalta olisi asianmukaista käyttää luokitusperusteista lähestymistapaa, jossa otettaisiin huomioon NLB:n luokitukset ja ajantasaiset tasetiedot;

| iii) | NLB:n yrityslainakannan arvioitu todellinen taloudellinen arvo on noin 60,2 prosenttia bruttositoumuksista virhemarginaalin ollessa +/– 5 prosenttia suhteellisen stressimenetelmän perusteella. Suhteellisessa stressimenetelmässä stressiä sovelletaan omaisuuserien laadun arvioinnissa määriteltyjen varausten tasoon. Komissio ja sen ulkoiset asiantuntijat kalibroivat stressitason tapauskäytännön perusteella. Asiantuntijoiden määrittämä todellinen taloudellinen arvo viittaa NLB:n yrityslainakantaan, joka on suurempi kuin salkku, joka on lopulta määritelty BAMC:lle siirtoa varten. Tätä arviota ei näin ollen voida käyttää korjaavana muuttujana BAMC:lle siirrettävän salkun todellisen taloudellisen arvon arvioinnissa. |
| --- | --- |

iii)

NLB:n yrityslainakannan arvioitu todellinen taloudellinen arvo on noin 60,2 prosenttia bruttositoumuksista virhemarginaalin ollessa +/– 5 prosenttia suhteellisen stressimenetelmän perusteella. Suhteellisessa stressimenetelmässä stressiä sovelletaan omaisuuserien laadun arvioinnissa määriteltyjen varausten tasoon. Komissio ja sen ulkoiset asiantuntijat kalibroivat stressitason tapauskäytännön perusteella. Asiantuntijoiden määrittämä todellinen taloudellinen arvo viittaa NLB:n yrityslainakantaan, joka on suurempi kuin salkku, joka on lopulta määritelty BAMC:lle siirtoa varten. Tätä arviota ei näin ollen voida käyttää korjaavana muuttujana BAMC:lle siirrettävän salkun todellisen taloudellisen arvon arvioinnissa.

| (109) | Komissio otti nämä tekijät huomioon arvioidessaan salkun todellisen taloudellisen arvon. Se erotti arviota varten kaksi lainaluokkaa: konserniyrityksille myönnettävät lainat ja lainat luottojen uudelleenjärjestelyjä ja takaisinmaksamattomia lainoja varten. Omaisuuserien todellinen taloudellinen arvo arvioitiin erikseen. |
| --- | --- |

(109)

Komissio otti nämä tekijät huomioon arvioidessaan salkun todellisen taloudellisen arvon. Se erotti arviota varten kaksi lainaluokkaa: konserniyrityksille myönnettävät lainat ja lainat luottojen uudelleenjärjestelyjä ja takaisinmaksamattomia lainoja varten. Omaisuuserien todellinen taloudellinen arvo arvioitiin erikseen.

| (110) | Komissio sovelsi konserniyrityksille myönnettyihin lainoihin luokitusperusteista lähestymistapaa, jota ulkoiset asiantuntijat olivat suositelleet. Komissio määritti maksukyvyttömyyden todennäköisyyden tapauskohtaisesti NLB:n nykyisen luokituksen ja sitoumuksia koskevien ajantasaisten rahoitustietojen perusteella. Vakuuksien yksityiskohtaisen analyysin jälkeen arvioitiin tappio-osuus saatavilla olevien luottoasiakirjojen tai aiempien luottojen laadun arviointien perusteella. |
| --- | --- |

(110)

Komissio sovelsi konserniyrityksille myönnettyihin lainoihin luokitusperusteista lähestymistapaa, jota ulkoiset asiantuntijat olivat suositelleet. Komissio määritti maksukyvyttömyyden todennäköisyyden tapauskohtaisesti NLB:n nykyisen luokituksen ja sitoumuksia koskevien ajantasaisten rahoitustietojen perusteella. Vakuuksien yksityiskohtaisen analyysin jälkeen arvioitiin tappio-osuus saatavilla olevien luottoasiakirjojen tai aiempien luottojen laadun arviointien perusteella.

| (111) | Luottojen uudelleenjärjestelyitä tai takaisinmaksamattomia sitoumuksia varten myönnettyjen lainojen arvioinnissa komissio keskittyi vakuuksien analysointiin selvittääkseen, mikä on perittävien saatavien arvo selvitystilaskenaariossa, käyttäen vakuuksien arvoa koskevia varovaisia arvioita ja ottaen huomioon omaisuuserien laadun arvioinnin tulokset. |
| --- | --- |

(111)

Luottojen uudelleenjärjestelyitä tai takaisinmaksamattomia sitoumuksia varten myönnettyjen lainojen arvioinnissa komissio keskittyi vakuuksien analysointiin selvittääkseen, mikä on perittävien saatavien arvo selvitystilaskenaariossa, käyttäen vakuuksien arvoa koskevia varovaisia arvioita ja ottaen huomioon omaisuuserien laadun arvioinnin tulokset.

| (112) | Osakkeiden osalta komissio tarkisti Slovenian toimittamat arvostusraportit selvittääkseen, vastasivatko raportoidut markkina-arvot listautuneiden yritysten hintatarjouksia ja vastasiko listautumattomiin yrityksiin sovellettu arvostusmenetelmä markkinoiden vaatimuksia. |
| --- | --- |

(112)

Osakkeiden osalta komissio tarkisti Slovenian toimittamat arvostusraportit selvittääkseen, vastasivatko raportoidut markkina-arvot listautuneiden yritysten hintatarjouksia ja vastasiko listautumattomiin yrityksiin sovellettu arvostusmenetelmä markkinoiden vaatimuksia.

| (113) | Komissio päättelee, että lainasalkun todellinen taloudellinen arvo on 617 miljoonaa euroa 2,3 miljardin euron nimellismäärästä ja että osakesalkun todellinen taloudellinen arvo on 94 miljoonaa euroa. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan omaisuuserät siirretään BAMC:lle niiden todelliseen taloudelliseen arvoon. |
| --- | --- |

(113)

Komissio päättelee, että lainasalkun todellinen taloudellinen arvo on 617 miljoonaa euroa 2,3 miljardin euron nimellismäärästä ja että osakesalkun todellinen taloudellinen arvo on 94 miljoonaa euroa. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan omaisuuserät siirretään BAMC:lle niiden todelliseen taloudelliseen arvoon.

| (114) | Komissio arvioi siirtohetken nykymarkkina-arvon hintaeromenetelmän (spread coverage) avulla. Näin saatava salkun markkina-arvo on noin 486 miljoonaa euroa lainojen osalta ja 94 miljoonaa euroa osakkeiden osalta. |
| --- | --- |

(114)

Komissio arvioi siirtohetken nykymarkkina-arvon hintaeromenetelmän (spread coverage) avulla. Näin saatava salkun markkina-arvo on noin 486 miljoonaa euroa lainojen osalta ja 94 miljoonaa euroa osakkeiden osalta.

| (115) | Tuen määrä koostuu siten siirtoarvon ja markkina-arvon välisestä erotuksesta, joka on 130 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(115)

Tuen määrä koostuu siten siirtoarvon ja markkina-arvon välisestä erotuksesta, joka on 130 miljoonaa euroa.

Vastuunjako ja korvaus

| (116) | Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.2 kohdassa toistetaan vastuunjaon osalta yleisperiaate, jonka mukaan pankkien tulisi itse vastata arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin liittyvistä tappioista mahdollisimman suurelta osin, jotta osakkeenomistajien yhtäläinen vastuu ja kustannusten jakaminen voidaan varmistaa. Omaisuuserät olisi siirrettävä hintaan, joka vastaa niiden todellista taloudellista arvoa tai on sitä pienempi. |
| --- | --- |

(116)

Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.2 kohdassa toistetaan vastuunjaon osalta yleisperiaate, jonka mukaan pankkien tulisi itse vastata arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin liittyvistä tappioista mahdollisimman suurelta osin, jotta osakkeenomistajien yhtäläinen vastuu ja kustannusten jakaminen voidaan varmistaa. Omaisuuserät olisi siirrettävä hintaan, joka vastaa niiden todellista taloudellista arvoa tai on sitä pienempi.

| (117) | Slovenia sitoutuu siirtämään omaisuuserät niiden todellista taloudellista arvoa vastaavaan tai sitä pienempään hintaan, mikä on näin ollen arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaista. |
| --- | --- |

(117)

Slovenia sitoutuu siirtämään omaisuuserät niiden todellista taloudellista arvoa vastaavaan tai sitä pienempään hintaan, mikä on näin ollen arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaista.

Päätelmät arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevasta toimenpiteestä

| (118) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtäminen BAMC:lle täyttää kaikki arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa, sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä vuoden 2013 pankkitiedonannolla, asetetut ehdot ja edellytykset. |
| --- | --- |

(118)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtäminen BAMC:lle täyttää kaikki arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa, sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä vuoden 2013 pankkitiedonannolla, asetetut ehdot ja edellytykset.

8.2.3   Toimenpiteen yhteensopivuus rakenneuudistustiedonannon kanssa, sellaisena kuin se on täydennettynä vuoden 2013 pankkitiedonannolla

| (119) | Vuoden 2013 pankkitiedonannon 31 kohdan mukaan rakenneuudistustukea sisältävää rakenneuudistussuunnitelmaa arvioidaan jatkossakin rakenneuudistustiedonannon perusteella, lukuun ottamatta pääoman hankkimista ja vastuunjakoa koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(119)

Vuoden 2013 pankkitiedonannon 31 kohdan mukaan rakenneuudistustukea sisältävää rakenneuudistussuunnitelmaa arvioidaan jatkossakin rakenneuudistustiedonannon perusteella, lukuun ottamatta pääoman hankkimista ja vastuunjakoa koskevia vaatimuksia.

| (120) | Rakenneuudistustiedonannon ja vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaan rakenneuudistussuunnitelmassa on ensinnäkin osoitettava, että valtiontukea saavan yrityksen käynnissä oleva rakenneuudistusprosessi on omiaan palauttamaan sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Toiseksi tuki on rajoitettava välttämättömään vähimmäismäärään, ja sekä osakkeenomistajien että huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien on osallistuttava mahdollisimman suurilta osin pääomavajeen pienentämiseen. Kolmanneksi käytössä on oltava toimenpiteitä, joilla rajoitetaan tuensaajan markkinavoiman keinotekoisesta ylläpitämisestä aiheutuvaa kilpailun vääristymistä ja varmistetaan pankkialan kilpailukyky. Myös seuranta- ja menettelykysymykset on otettava huomioon. |
| --- | --- |

(120)

Rakenneuudistustiedonannon ja vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaan rakenneuudistussuunnitelmassa on ensinnäkin osoitettava, että valtiontukea saavan yrityksen käynnissä oleva rakenneuudistusprosessi on omiaan palauttamaan sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Toiseksi tuki on rajoitettava välttämättömään vähimmäismäärään, ja sekä osakkeenomistajien että huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien on osallistuttava mahdollisimman suurilta osin pääomavajeen pienentämiseen. Kolmanneksi käytössä on oltava toimenpiteitä, joilla rajoitetaan tuensaajan markkinavoiman keinotekoisesta ylläpitämisestä aiheutuvaa kilpailun vääristymistä ja varmistetaan pankkialan kilpailukyky. Myös seuranta- ja menettelykysymykset on otettava huomioon.

i)   Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (121) | Kuten rakenneuudistustiedonannossa todetaan, jäsenvaltioiden on toimitettava kattava rakenneuudistussuunnitelma, jossa osoitetaan, miten tuensaaja pääsee mahdollisimman pian takaisin tilanteeseen, jossa se on pitkällä aikavälillä elinkelpoinen ilman valtiontukea, ja tämä elinkelpoisuuden palauttaminen ei saisi kestää viittä vuotta kauempaa. Pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun pankki voi kilpailla markkinoilla pääomasta omin voimin ja säädettyjen edellytysten mukaisesti. Jotta se voi tehdä näin, pankin on pystyttävä vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan, myös poistoista ja rahoituskuluista, ja sen oman pääoman tuoton on oltava sen riskiprofiiliin nähden asianmukainen. Pankin elinkelpoisuuden palauttamisen olisi perustuttava pääasiassa yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin ja uskottavaan rakenneuudistussuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(121)

Kuten rakenneuudistustiedonannossa todetaan, jäsenvaltioiden on toimitettava kattava rakenneuudistussuunnitelma, jossa osoitetaan, miten tuensaaja pääsee mahdollisimman pian takaisin tilanteeseen, jossa se on pitkällä aikavälillä elinkelpoinen ilman valtiontukea, ja tämä elinkelpoisuuden palauttaminen ei saisi kestää viittä vuotta kauempaa. Pitkän aikavälin elinkelpoisuus on saavutettu, kun pankki voi kilpailla markkinoilla pääomasta omin voimin ja säädettyjen edellytysten mukaisesti. Jotta se voi tehdä näin, pankin on pystyttävä vastaamaan itse kaikista kustannuksistaan, myös poistoista ja rahoituskuluista, ja sen oman pääoman tuoton on oltava sen riskiprofiiliin nähden asianmukainen. Pankin elinkelpoisuuden palauttamisen olisi perustuttava pääasiassa yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin ja uskottavaan rakenneuudistussuunnitelmaan.

| (122) | Joulukuun 31 päivään 2017 ulottuva NLB:n rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, miten NLB palauttaa elinkelpoisuutensa rakenneuudistuskauden päätteeksi. Tärkeimpänä tekijänä tässä prosessissa on salkun laadun odotettu paraneminen sekä arvonalentumisten ja varausten tekemistä koskevan tarpeen vähentyminen. Myös arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirto BAMC:lle edistää elinkelpoisuuden palauttamista siistimällä NLB:n tasetta. Kustannusten alentamiseen tähtäävillä toimenpiteillä ja tulojen vakiinnuttamisella parannetaan lisäksi NLB:n toiminnan tehokkuutta. Jotta pankin elinkelpoisuus voidaan varmistaa sen jälkeen, kun arvoltaan alentuneet omaisuuserät on siirretty BAMC:lle, rakenneuudistussuunnitelman perusoletuksena on valtiolta vuonna 2013 saatava 1,558 miljardin euron tuki pääomapohjan vahvistamiseen ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkakirjojen ja oman pääoman kirjaaminen kokonaisuudessaan tappioiksi 250 miljoonan euron arvosta. |
| --- | --- |

(122)

Joulukuun 31 päivään 2017 ulottuva NLB:n rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, miten NLB palauttaa elinkelpoisuutensa rakenneuudistuskauden päätteeksi. Tärkeimpänä tekijänä tässä prosessissa on salkun laadun odotettu paraneminen sekä arvonalentumisten ja varausten tekemistä koskevan tarpeen vähentyminen. Myös arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirto BAMC:lle edistää elinkelpoisuuden palauttamista siistimällä NLB:n tasetta. Kustannusten alentamiseen tähtäävillä toimenpiteillä ja tulojen vakiinnuttamisella parannetaan lisäksi NLB:n toiminnan tehokkuutta. Jotta pankin elinkelpoisuus voidaan varmistaa sen jälkeen, kun arvoltaan alentuneet omaisuuserät on siirretty BAMC:lle, rakenneuudistussuunnitelman perusoletuksena on valtiolta vuonna 2013 saatava 1,558 miljardin euron tuki pääomapohjan vahvistamiseen ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkakirjojen ja oman pääoman kirjaaminen kokonaisuudessaan tappioiksi 250 miljoonan euron arvosta.

| (123) | Rakenneuudistustiedonannon 10 kohdassa edellytetään, että ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä ratkaistaan yksikön ongelmat. Rakenneuudistussuunnitelmassa käydään ensiksi läpi NLB:n ongelmien syyt. Kriisi vaikutti voimakkaasti NLB:n lainasalkkuun ja aiheutti merkittäviä arvonalentumistappioita. |
| --- | --- |

(123)

Rakenneuudistustiedonannon 10 kohdassa edellytetään, että ehdotetuilla rakenneuudistustoimenpiteillä ratkaistaan yksikön ongelmat. Rakenneuudistussuunnitelmassa käydään ensiksi läpi NLB:n ongelmien syyt. Kriisi vaikutti voimakkaasti NLB:n lainasalkkuun ja aiheutti merkittäviä arvonalentumistappioita.

| (124) | Lainakannan kasvua rahoitettiin tukkurahoitusmarkkinoilla, mikä johti lainojen ja talletusten suhteen voimakkaaseen kasvuun (74 prosentista 137 prosenttiin vuosina 2002–2009). Pankit eivät tänä kriisin puhkeamista edeltävänä ajanjaksona vahvistaneet riittävästi pääomapohjaansa ja tukeutuivat voimakkaasti hybrideihin. |
| --- | --- |

(124)

Lainakannan kasvua rahoitettiin tukkurahoitusmarkkinoilla, mikä johti lainojen ja talletusten suhteen voimakkaaseen kasvuun (74 prosentista 137 prosenttiin vuosina 2002–2009). Pankit eivät tänä kriisin puhkeamista edeltävänä ajanjaksona vahvistaneet riittävästi pääomapohjaansa ja tukeutuivat voimakkaasti hybrideihin.

| (125) | NLB teki ennen kriisiä sitoumuksia rakennusteollisuudessa, perustajaurakoinnissa ja rahoitusalan holdingyhtiöissä, mutta sitoumuksiin liittyvä riskinhallinta oli heikkolaatuista. Ongelmallisten lainojen kasautuminen osoittautui kohtalokkaaksi kriisin puhjettua ja talouskasvun hidastuttua. Kansallinen teiden rakennusohjelma päättyi vuonna 2008, ja kansallinen kiinteistöjen kysyntä heikkeni merkittävästi. Suurin osa Sloveniaan sijoittautuneista yrityksistä oli pahasti velkautuneita, ja talouden laskusuuntaus, omaisuuserien ja osakkeiden arvon alentuminen sekä luotonsaannin vaikeutuminen heikensivät niiden tilannetta. Talouden laskusuuntauksen ja heikon riskinhallinnan yhdistelmä johti ongelmallisten lainojen lisääntymiseen. Ongelmallisten lainojen osuus olikin 30 päivänä syyskuuta 2012 jo 29 prosenttia NLB:n lainakannasta, ja heikoimpana alana oli rakennusteollisuus (ongelmallisten lainojen osuus 74 prosenttia). Tämän seurauksena tappiot verojen jälkeen olivat 87 miljoonaa euroa vuonna 2009, 202 miljoonaa euroa vuonna 2010, 240 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja 273 miljoonaa vuonna 2012. |
| --- | --- |

(125)

NLB teki ennen kriisiä sitoumuksia rakennusteollisuudessa, perustajaurakoinnissa ja rahoitusalan holdingyhtiöissä, mutta sitoumuksiin liittyvä riskinhallinta oli heikkolaatuista. Ongelmallisten lainojen kasautuminen osoittautui kohtalokkaaksi kriisin puhjettua ja talouskasvun hidastuttua. Kansallinen teiden rakennusohjelma päättyi vuonna 2008, ja kansallinen kiinteistöjen kysyntä heikkeni merkittävästi. Suurin osa Sloveniaan sijoittautuneista yrityksistä oli pahasti velkautuneita, ja talouden laskusuuntaus, omaisuuserien ja osakkeiden arvon alentuminen sekä luotonsaannin vaikeutuminen heikensivät niiden tilannetta. Talouden laskusuuntauksen ja heikon riskinhallinnan yhdistelmä johti ongelmallisten lainojen lisääntymiseen. Ongelmallisten lainojen osuus olikin 30 päivänä syyskuuta 2012 jo 29 prosenttia NLB:n lainakannasta, ja heikoimpana alana oli rakennusteollisuus (ongelmallisten lainojen osuus 74 prosenttia). Tämän seurauksena tappiot verojen jälkeen olivat 87 miljoonaa euroa vuonna 2009, 202 miljoonaa euroa vuonna 2010, 240 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja 273 miljoonaa vuonna 2012.

| (126) | Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevat heikot säännöt ja siitä johtuva valtion vaikutusvalta pankin päivittäisliiketoimintaan olivat yksi syy, joka johti NLB:n ongelmiin. |
| --- | --- |

(126)

Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevat heikot säännöt ja siitä johtuva valtion vaikutusvalta pankin päivittäisliiketoimintaan olivat yksi syy, joka johti NLB:n ongelmiin.

| (127) | Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen edellyttää näin ollen viittä keskeistä asiaa. Ensinnäkin on vahvistettava pankin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, jotta voidaan varmistaa, että taloudellisesti perusteltuja liiketoimintapäätöksiä tekee yksinomaan pankin hallinto ja ettei valtio vaikuta päivittäisliiketoimintaan. Toiseksi pankin on parannettava hinnoittelupolitiikkaansa ja riskinhallintakehystään, jotta marginaalit voidaan säilyttää ja tappiot minimoida. Kolmanneksi NLB:n on siistittävä tasettaan ja vähennettävä sitoumuksiaan ongelma-aloilla joko tekemällä asianmukaisia varauksia ja vähentämällä ongelmallisia omaisuuseriä koskevaa velkaantuneisuutta tai siirtämällä ongelmalliset lainat BAMC:lle. Neljänneksi NLB:n on korjattava taseensa rakennetta vahvistamalla pääoma- ja talletuspohjaansa tai vähentämällä velkaantuneisuusastettaan. Viidenneksi NLB:n on parannettava toimintansa tehokkuutta riittävän kannattavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(127)

Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen edellyttää näin ollen viittä keskeistä asiaa. Ensinnäkin on vahvistettava pankin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, jotta voidaan varmistaa, että taloudellisesti perusteltuja liiketoimintapäätöksiä tekee yksinomaan pankin hallinto ja ettei valtio vaikuta päivittäisliiketoimintaan. Toiseksi pankin on parannettava hinnoittelupolitiikkaansa ja riskinhallintakehystään, jotta marginaalit voidaan säilyttää ja tappiot minimoida. Kolmanneksi NLB:n on siistittävä tasettaan ja vähennettävä sitoumuksiaan ongelma-aloilla joko tekemällä asianmukaisia varauksia ja vähentämällä ongelmallisia omaisuuseriä koskevaa velkaantuneisuutta tai siirtämällä ongelmalliset lainat BAMC:lle. Neljänneksi NLB:n on korjattava taseensa rakennetta vahvistamalla pääoma- ja talletuspohjaansa tai vähentämällä velkaantuneisuusastettaan. Viidenneksi NLB:n on parannettava toimintansa tehokkuutta riittävän kannattavuuden varmistamiseksi.

a)   Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistaminen

| (128) | Sitoumuksilla varmistetaan, että hallinto ja johto voivat itsenäisesti vahvistaa antolainauksen perusteet. Sitoumuksilla varmistetaan, että lainojen hinnanmuodostus perustuu hinnoittelupolitiikkaan, jossa vahvistetaan kaikkiin lainoihin sovellettavat oman pääoman tuottoa koskevat vähimmäisvaatimukset ja jolla pyritään siten estämään se, että pankki myöntää ulkoisen painostuksen vuoksi lainoja markkinahintoja alhaisempaan hintaan. |
| --- | --- |

(128)

Sitoumuksilla varmistetaan, että hallinto ja johto voivat itsenäisesti vahvistaa antolainauksen perusteet. Sitoumuksilla varmistetaan, että lainojen hinnanmuodostus perustuu hinnoittelupolitiikkaan, jossa vahvistetaan kaikkiin lainoihin sovellettavat oman pääoman tuottoa koskevat vähimmäisvaatimukset ja jolla pyritään siten estämään se, että pankki myöntää ulkoisen painostuksen vuoksi lainoja markkinahintoja alhaisempaan hintaan.

| (129) | Vaikuttaa siltä, että sitoumuksilla puututaan asianmukaisesti NLB:n hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän keskeisiin heikkouksiin ja korjataan niitä. Niillä luodaan hyvä suoja eturistiriitojen ehkäisemiseksi sekä sen varmistamiseksi, että strategia ja päätökset ovat liiketoimintalähtöisiä, ettei niiden taustalla ole muita tavoitteita kuin arvon maksimointi eikä niihin kohdistu epäasianmukaista ulkoista painostusta. Hallinto- ja ohjausjärjestelmiin suunnitelluilla muutoksilla vähennetään pankin alttiutta ulkopuoliselle painostukselle ja lisätään samalla markkinakuria hallinnon päätösten valvonnan ja avoimuuden lisääntymisen kautta. |
| --- | --- |

(129)

Vaikuttaa siltä, että sitoumuksilla puututaan asianmukaisesti NLB:n hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän keskeisiin heikkouksiin ja korjataan niitä. Niillä luodaan hyvä suoja eturistiriitojen ehkäisemiseksi sekä sen varmistamiseksi, että strategia ja päätökset ovat liiketoimintalähtöisiä, ettei niiden taustalla ole muita tavoitteita kuin arvon maksimointi eikä niihin kohdistu epäasianmukaista ulkoista painostusta. Hallinto- ja ohjausjärjestelmiin suunnitelluilla muutoksilla vähennetään pankin alttiutta ulkopuoliselle painostukselle ja lisätään samalla markkinakuria hallinnon päätösten valvonnan ja avoimuuden lisääntymisen kautta.

| (130) | NLB tarkistaa uudelleen kannustin- ja palkkiopolitiikkojaan varmistaakseen, etteivät ne kannusta kohtuuttomaan riskinottoon ja että ne ovat pitkän aikavälin kestävien tavoitteiden mukaisia. Lisäksi sen kaikkien hallintoelinten jäsenten ja erityistehtävissä toimivien työntekijöiden kokonaispalkkioissa sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2017 saakka ylärajaa, joka on vuoden 2013 pankkitiedonannon 37–39 kohdan mukainen, mikä helpottaa rakenneuudistussuunnitelman oikea-aikaista toteuttamista. |
| --- | --- |

(130)

NLB tarkistaa uudelleen kannustin- ja palkkiopolitiikkojaan varmistaakseen, etteivät ne kannusta kohtuuttomaan riskinottoon ja että ne ovat pitkän aikavälin kestävien tavoitteiden mukaisia. Lisäksi sen kaikkien hallintoelinten jäsenten ja erityistehtävissä toimivien työntekijöiden kokonaispalkkioissa sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2017 saakka ylärajaa, joka on vuoden 2013 pankkitiedonannon 37–39 kohdan mukainen, mikä helpottaa rakenneuudistussuunnitelman oikea-aikaista toteuttamista.

| (131) | Slovenia sitoutuu myös myymään NLB:n osakkuudestaan [...] prosenttia [...] mennessä riippumattomalle sijoittajalle, jolla ei ole yhteyksiä Slovenian tasavaltaan. Tällä divestoinnilla voidaan merkittävästi vähentää ulkoista vaikutusvaltaa pankin johdossa ja liiketoiminnoissa. |
| --- | --- |

(131)

Slovenia sitoutuu myös myymään NLB:n osakkuudestaan [...] prosenttia [...] mennessä riippumattomalle sijoittajalle, jolla ei ole yhteyksiä Slovenian tasavaltaan. Tällä divestoinnilla voidaan merkittävästi vähentää ulkoista vaikutusvaltaa pankin johdossa ja liiketoiminnoissa.

b)   Hinnoittelupolitiikan ja riskinhallintakehyksen vahvistaminen

| (132) | NLB vahvistaa hinnoittelupolitiikkaansa ja riskinhallintakehystään soveltamalla erityisesti useita sääntöjä ja toimia, joiden tarkoituksena on varjella pankin parhaita intressejä liiketoiminnassa. Nämä toimet käsittävät henkilöstön koulutuksen, asiakkaiden pisteytyksen, uusien tuotteiden hinnoittelun ja luottoriskiprosessien tarkistamisen. |
| --- | --- |

(132)

NLB vahvistaa hinnoittelupolitiikkaansa ja riskinhallintakehystään soveltamalla erityisesti useita sääntöjä ja toimia, joiden tarkoituksena on varjella pankin parhaita intressejä liiketoiminnassa. Nämä toimet käsittävät henkilöstön koulutuksen, asiakkaiden pisteytyksen, uusien tuotteiden hinnoittelun ja luottoriskiprosessien tarkistamisen.

| (133) | Erityisesti uusien lainojen hinnoittelun avulla saavutetaan kussakin asiakassuhteessa 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä vähintään [...] prosentin suuruinen positiivinen oman pääoman tuotto. Tämä hinnoittelu otetaan käyttöön asteittain aloittaen [...] prosentin suuruisesta oman pääoman tuotosta asiakasta kohti saavuttaen 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä [...] prosentin suuruisen oman pääoman tuoton asiakasta kohti. |
| --- | --- |

(133)

Erityisesti uusien lainojen hinnoittelun avulla saavutetaan kussakin asiakassuhteessa 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä vähintään [...] prosentin suuruinen positiivinen oman pääoman tuotto. Tämä hinnoittelu otetaan käyttöön asteittain aloittaen [...] prosentin suuruisesta oman pääoman tuotosta asiakasta kohti saavuttaen 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä [...] prosentin suuruisen oman pääoman tuoton asiakasta kohti.

| (134) | NLB:n hinnoittelupolitiikan ja riskinhallintakehyksen parantaminen edellä kuvatulla tavalla on asianmukaista ja tarpeen, jotta uusien lainojen myöntämiseen voidaan soveltaa jatkossa tiukempaa luottopolitiikkaa ja varauksiin aiempaa konservatiivisempaa politiikkaa. Näillä uudistuksilla korjataan NLB:n heikkouksia, jotka johtivat sen lainasalkun heikkoon laatuun, ongelmallisten lainojen kohtuuttomaan suureen osuuteen ja suuriin luottokustannuksiin. Koska toimenpiteillä puututaan heikon kannattavuuden syihin, niillä lisätään NLB:n pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. |
| --- | --- |

(134)

NLB:n hinnoittelupolitiikan ja riskinhallintakehyksen parantaminen edellä kuvatulla tavalla on asianmukaista ja tarpeen, jotta uusien lainojen myöntämiseen voidaan soveltaa jatkossa tiukempaa luottopolitiikkaa ja varauksiin aiempaa konservatiivisempaa politiikkaa. Näillä uudistuksilla korjataan NLB:n heikkouksia, jotka johtivat sen lainasalkun heikkoon laatuun, ongelmallisten lainojen kohtuuttomaan suureen osuuteen ja suuriin luottokustannuksiin. Koska toimenpiteillä puututaan heikon kannattavuuden syihin, niillä lisätään NLB:n pitkän aikavälin elinkelpoisuutta.

| (135) | Rakenneuudistussuunnitelma sisältää myös NLB:n muun kuin ydinliiketoiminnan organisatorisen erottamisen ydinliiketoiminnasta. Rakenneuudistuksen avulla NLB voi virtaviivaistaa ydintoimintojaan. Liiketoimintojen eriyttämisen ansiosta NLB voi myös soveltaa eriytetympää lähestymistapaa luopuakseen vähitellen muista kuin ydintoiminnoistaan ja hallinnoidakseen arvoltaan alentuneita omaisuuseriä tavalla, jolla maksimoidaan niiden takaisinperintäarvo. |
| --- | --- |

(135)

Rakenneuudistussuunnitelma sisältää myös NLB:n muun kuin ydinliiketoiminnan organisatorisen erottamisen ydinliiketoiminnasta. Rakenneuudistuksen avulla NLB voi virtaviivaistaa ydintoimintojaan. Liiketoimintojen eriyttämisen ansiosta NLB voi myös soveltaa eriytetympää lähestymistapaa luopuakseen vähitellen muista kuin ydintoiminnoistaan ja hallinnoidakseen arvoltaan alentuneita omaisuuseriä tavalla, jolla maksimoidaan niiden takaisinperintäarvo.

c)   Liiketoiminnan painopisteen siirtäminen kohti vähemmän riskialttiita toimintoja

| (136) | Rakenneuudistussuunnitelman ansiosta NLB:n riskipainotetut omaisuuserät vähenevät 11,1 miljardista eurosta [5–10] miljardiin euroon 31 päivän joulukuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana. Riskipainotettujen omaisuuserien vähentyminen erityisesti pankin ongelmallisimmilla rahoitusalan holdingyhtiöiden, kuljetusyritysten ja rakennusyritysten alalla varmistaa, että näitä aloja koskeviin sitoumuksiin liittyvät riskit pienenevät rakenneuudistuskaudella. |
| --- | --- |

(136)

Rakenneuudistussuunnitelman ansiosta NLB:n riskipainotetut omaisuuserät vähenevät 11,1 miljardista eurosta [5–10] miljardiin euroon 31 päivän joulukuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana. Riskipainotettujen omaisuuserien vähentyminen erityisesti pankin ongelmallisimmilla rahoitusalan holdingyhtiöiden, kuljetusyritysten ja rakennusyritysten alalla varmistaa, että näitä aloja koskeviin sitoumuksiin liittyvät riskit pienenevät rakenneuudistuskaudella.

| (137) | NLB siirtää arvoltaan alentuneista lainoista koostuvan 2,3 miljardin euron suuruisen salkun BAMC:lle, minkä ansiosta NLB voi keskittyä hallinnoimaan kannattavia lainoja ja vapauttamaan samalla resursseja jäljelle jäävien ongelmallisten lainojen järjestämiseen. |
| --- | --- |

(137)

NLB siirtää arvoltaan alentuneista lainoista koostuvan 2,3 miljardin euron suuruisen salkun BAMC:lle, minkä ansiosta NLB voi keskittyä hallinnoimaan kannattavia lainoja ja vapauttamaan samalla resursseja jäljelle jäävien ongelmallisten lainojen järjestämiseen.

| (138) | NLB keskittää toimintonsa tulevan strategian mukaisesti konservatiivisempaan liiketoimintaan, joka tarjoaa pankkipalveluja ydinsegmenteillä yksityisasiakkaille, pk-yrityksille ja valituille yrityspankkiasiakkaille. Tämä kehitys saavutetaan merkittävien divestointien ja muuta kuin ydinliiketoimintaa koskevan toiminnan vähentämisen avulla, jolloin resursseja vapautuu ydintoimintoja varten. |
| --- | --- |

(138)

NLB keskittää toimintonsa tulevan strategian mukaisesti konservatiivisempaan liiketoimintaan, joka tarjoaa pankkipalveluja ydinsegmenteillä yksityisasiakkaille, pk-yrityksille ja valituille yrityspankkiasiakkaille. Tämä kehitys saavutetaan merkittävien divestointien ja muuta kuin ydinliiketoimintaa koskevan toiminnan vähentämisen avulla, jolloin resursseja vapautuu ydintoimintoja varten.

d)   Taserakenteen korjaaminen

| (139) | NLB sai jo valtiolta pääomanlisäyksen maaliskuussa 2011 ja heinäkuussa 2012. Kolmannen pääomapohjan vahvistamisen ansiosta NLB pystyy täyttämään Slovenian keskuspankin vähimmäispääomavaatimukset ja voi siten palauttaa elinkelpoisuutensa. |
| --- | --- |

(139)

NLB sai jo valtiolta pääomanlisäyksen maaliskuussa 2011 ja heinäkuussa 2012. Kolmannen pääomapohjan vahvistamisen ansiosta NLB pystyy täyttämään Slovenian keskuspankin vähimmäispääomavaatimukset ja voi siten palauttaa elinkelpoisuutensa.

| (140) | Pääomapohjan kolmannessa vahvistamisessa otetaan huomioon pankin tarpeet, jotka on määritetty omaisuuserien laadun arvioinnin tulosten perusteella. Pääomapohjan vahvistamisen jälkeen pankin pääomavaatimusasetuksen mukainen Tier 1 -pääoman osuus yltää välittömästi 15 prosenttiin ja [10–20] prosenttiin 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä, jolloin se ylittää selvästi Slovenian keskuspankin asettaman vähimmäispääomavaatimuksen, jonka mukaan Tier 1 -pääoman osuuden on oltava 9 prosenttia. |
| --- | --- |

(140)

Pääomapohjan kolmannessa vahvistamisessa otetaan huomioon pankin tarpeet, jotka on määritetty omaisuuserien laadun arvioinnin tulosten perusteella. Pääomapohjan vahvistamisen jälkeen pankin pääomavaatimusasetuksen mukainen Tier 1 -pääoman osuus yltää välittömästi 15 prosenttiin ja [10–20] prosenttiin 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä, jolloin se ylittää selvästi Slovenian keskuspankin asettaman vähimmäispääomavaatimuksen, jonka mukaan Tier 1 -pääoman osuuden on oltava 9 prosenttia.

| (141) | NLB siistii lisäksi tasettaan siirtämällä ongelmallisia saatavia ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä BAMC:lle. |
| --- | --- |

(141)

NLB siistii lisäksi tasettaan siirtämällä ongelmallisia saatavia ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä BAMC:lle.

| (142) | NLB vahvistaa rahoitusprofiiliaan vähentämällä tytäryhtiöille osoitettua konsernin sisäistä rahoitusta, luopumalla muista kuin ydintoiminnoistaan ja keskittymällä jälleen aiemminkin sen rahoituspohjan muodostaneisiin yksityisasiakkaiden talletuksiin. Lainojen ja talletusten suhde paranee vuoden 2012 105 prosentista [70–80] prosenttiin 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä. |
| --- | --- |

(142)

NLB vahvistaa rahoitusprofiiliaan vähentämällä tytäryhtiöille osoitettua konsernin sisäistä rahoitusta, luopumalla muista kuin ydintoiminnoistaan ja keskittymällä jälleen aiemminkin sen rahoituspohjan muodostaneisiin yksityisasiakkaiden talletuksiin. Lainojen ja talletusten suhde paranee vuoden 2012 105 prosentista [70–80] prosenttiin 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä.

e)   Pitkän aikavälin kannattavuuden palauttaminen

| (143) | Pitkän aikavälin kannattavuus palautetaan pankin strategian muuttamisella siten, että se keskittyy jatkossa ydintoimintaansa tarjoamalla pankkipalveluja yksityisasiakkaille, pk-yrityksille ja valikoiduille yritysasiakkaille Sloveniassa, minkä ansiosta se voi saavuttaa oman pääoman tuottoa koskevat tavoitteensa. |
| --- | --- |

(143)

Pitkän aikavälin kannattavuus palautetaan pankin strategian muuttamisella siten, että se keskittyy jatkossa ydintoimintaansa tarjoamalla pankkipalveluja yksityisasiakkaille, pk-yrityksille ja valikoiduille yritysasiakkaille Sloveniassa, minkä ansiosta se voi saavuttaa oman pääoman tuottoa koskevat tavoitteensa.

| (144) | Pankki parantaa nettokorkomarginaaliaan varmistamalla, että uusi antolainaus on hinnoiteltu asianmukaisesti. Uusien lainojen hinnoittelu auttaa saavuttamaan kussakin asiakassuhteessa positiivisen oman pääoman tuoton, joka on vähintään [...] prosenttia vuonna 2014, [...] prosenttia vuonna 2015, [...] prosenttia vuonna 2016 ja [...] prosenttia vuonna 2017. |
| --- | --- |

(144)

Pankki parantaa nettokorkomarginaaliaan varmistamalla, että uusi antolainaus on hinnoiteltu asianmukaisesti. Uusien lainojen hinnoittelu auttaa saavuttamaan kussakin asiakassuhteessa positiivisen oman pääoman tuoton, joka on vähintään [...] prosenttia vuonna 2014, [...] prosenttia vuonna 2015, [...] prosenttia vuonna 2016 ja [...] prosenttia vuonna 2017.

| (145) | NLB dokumentoi lisäksi kaikki rakenneuudistuspäätökset. Nämä asiakirjat sisältävät valitun ratkaisun vertailun vaihtoehtoisiin ratkaisuihin, kuten vakuuden toteuttamiseen ja sitoumuksen lopettamiseen. Asiakirjoissa osoitetaan, että valitulla ratkaisulla maksimoidaan nettonykyarvo pankin näkökulmasta. |
| --- | --- |

(145)

NLB dokumentoi lisäksi kaikki rakenneuudistuspäätökset. Nämä asiakirjat sisältävät valitun ratkaisun vertailun vaihtoehtoisiin ratkaisuihin, kuten vakuuden toteuttamiseen ja sitoumuksen lopettamiseen. Asiakirjoissa osoitetaan, että valitulla ratkaisulla maksimoidaan nettonykyarvo pankin näkökulmasta.

| (146) | NLB:llä on suunnitteilla myös laaja-alainen kustannusten vähentämiseen tähtäävä ohjelma, jossa yhdistetään merkittävästi sen toimipaikkoja ja sivuliikkeitä sekä vähennetään henkilöstöä, parannetaan toiminnallista tehokkuutta, toteutetaan riskeihin sopeutettua ja kannattavuuteen tähtäävää asiakashankintaa sekä optimoidaan likviditeetti- ja muut kustannukset. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan näin voidaan pienentää pankin kustannusten ja tulojen suhdetta alle 60 prosenttiin, mikä vastaa sen kriisiä edeltänyttä tasoa. NLB saavuttaa 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä [5–10] prosentin oman pääoman tuoton verojen jälkeen ja [10–20] prosentin suuruisen pääomavaatimusasetuksen mukaisen Tier 1 -pääoman osuuden. NLB:n voitot verojen jälkeen ovat vuonna 2017 [100–150] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(146)

NLB:llä on suunnitteilla myös laaja-alainen kustannusten vähentämiseen tähtäävä ohjelma, jossa yhdistetään merkittävästi sen toimipaikkoja ja sivuliikkeitä sekä vähennetään henkilöstöä, parannetaan toiminnallista tehokkuutta, toteutetaan riskeihin sopeutettua ja kannattavuuteen tähtäävää asiakashankintaa sekä optimoidaan likviditeetti- ja muut kustannukset. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan näin voidaan pienentää pankin kustannusten ja tulojen suhdetta alle 60 prosenttiin, mikä vastaa sen kriisiä edeltänyttä tasoa. NLB saavuttaa 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä [5–10] prosentin oman pääoman tuoton verojen jälkeen ja [10–20] prosentin suuruisen pääomavaatimusasetuksen mukaisen Tier 1 -pääoman osuuden. NLB:n voitot verojen jälkeen ovat vuonna 2017 [100–150] miljoonaa euroa.

| (147) | Arvonalentumisten odotetaan vähentyvän ajan ja rakenneuudistussuunnitelman asteittaisen täytäntöönpanon myötä. Pankin luottoriskiprofiilista tulee vakaampi, kun arvoltaan alennetut omaisuuserät siirretään BAMC:lle, luottoriskien hallinnointiin liittyvät sitoumukset toteutetaan ja pankilla yhä olevien ongelmallisten lainojen järjestelyyn liittyvät sitoumukset toteutetaan maksimoimalla lainojen nettonykyarvo pankin kannalta ja kun muut toimet pankin riskinhallintakehyksen vahvistamiseksi toteutetaan. |
| --- | --- |

(147)

Arvonalentumisten odotetaan vähentyvän ajan ja rakenneuudistussuunnitelman asteittaisen täytäntöönpanon myötä. Pankin luottoriskiprofiilista tulee vakaampi, kun arvoltaan alennetut omaisuuserät siirretään BAMC:lle, luottoriskien hallinnointiin liittyvät sitoumukset toteutetaan ja pankilla yhä olevien ongelmallisten lainojen järjestelyyn liittyvät sitoumukset toteutetaan maksimoimalla lainojen nettonykyarvo pankin kannalta ja kun muut toimet pankin riskinhallintakehyksen vahvistamiseksi toteutetaan.

| (148) | Komissio katsoo näin ollen, että rakenneuudistussuunnitelmalla voidaan asianmukaisesti palauttaa NLB:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus. |
| --- | --- |

(148)

Komissio katsoo näin ollen, että rakenneuudistussuunnitelmalla voidaan asianmukaisesti palauttaa NLB:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus.

ii)   Omat toimet ja vastuunjako

| (149) | Vuoden 2013 pankkitiedonannolla täydennetyn rakenneuudistustiedonannon mukaan tuensaajan on osallistuttava asianmukaisella omalla osuudella, jotta tuki voidaan rajoittaa välttämättömään ja estää kilpailun vääristyminen ja moraalikato. Tämän vuoksi i) sekä rakenneuudistuskustannuksia että tuen määrää olisi rajoitettava ja ii) nykyisten osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien olisi osallistuttava mahdollisimman laajasti vastuunjakoon. |
| --- | --- |

(149)

Vuoden 2013 pankkitiedonannolla täydennetyn rakenneuudistustiedonannon mukaan tuensaajan on osallistuttava asianmukaisella omalla osuudella, jotta tuki voidaan rajoittaa välttämättömään ja estää kilpailun vääristyminen ja moraalikato. Tämän vuoksi i) sekä rakenneuudistuskustannuksia että tuen määrää olisi rajoitettava ja ii) nykyisten osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien olisi osallistuttava mahdollisimman laajasti vastuunjakoon.

| (150) | Asianmukainen vastuunjako käsittää tavanomaisesti sen, että kun tappiota on katettu omasta pääomasta, hybridipääoman omistajat ja huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkainstrumenttien haltijat osallistuvat kustannuksiin. Hybridipääoman omistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden on osallistuttava mahdollisimman suurella osuudella pääomavajeen supistamiseen. Osallistuminen pääomavajeen supistamiseen voidaan toteuttaa joko muuttamalla instrumentteja Tier 1 -pääomaksi (20) tai alentamalla niiden pääoma-arvoa. Rahavarojen virtaaminen tuensaajalta kyseisten arvopaperien haltijoille on joka tapauksessa estettävä, siinä määrin kuin se on lainsäädännön puitteissa mahdollista. |
| --- | --- |

(150)

Asianmukainen vastuunjako käsittää tavanomaisesti sen, että kun tappiota on katettu omasta pääomasta, hybridipääoman omistajat ja huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkainstrumenttien haltijat osallistuvat kustannuksiin. Hybridipääoman omistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden on osallistuttava mahdollisimman suurella osuudella pääomavajeen supistamiseen. Osallistuminen pääomavajeen supistamiseen voidaan toteuttaa joko muuttamalla instrumentteja Tier 1 -pääomaksi (20) tai alentamalla niiden pääoma-arvoa. Rahavarojen virtaaminen tuensaajalta kyseisten arvopaperien haltijoille on joka tapauksessa estettävä, siinä määrin kuin se on lainsäädännön puitteissa mahdollista.

| (151) | Rakenneuudistussuunnitelma ei anna aihetta olettaa, että tuki ylittäisi sen, mikä on tarpeen NLB:n elinkelpoisuuden palauttamiskustannusten kattamiseksi. Pääomavaje, joka on tarkoitus kattaa pääomapohjan kolmannella vahvistamisella, määriteltiin omaisuuserien laadun arvioinnin perusteella. Pääomanlisäystä koskeva arvio perustuu erityisesti omaisuuserien arvioon, josta käy ilmi, miten paljon pääomaa tarvitaan ja milloin se riittää stressitilanteista selviämiseksi. Omaisuuserien laadun arviointi toi lisäselvyyttä tarvittavan pääoman määrästä. Kolmannen pääomapohjan vahvistamisen ansiosta pankki voi täyttää lainsäädännössä asetetut vähimmäispääomavaatimukset ja vastata markkinoiden odotuksiin. Käyttöön otetaan lisäksi pääoman takaisinmaksujärjestelmä, jolla rajoitetaan vähimmäispääomavaatimuksen ylittävän pääoman kertymistä NLB:lle ja jonka mukaisesti NLB:n on maksettava verovuosina 2015, 2016 ja 2017 osinkoa, joka lasketaan progressiivisesti mahdollisesta vähimmäispääomavaatimuksen ylittävästä pääomasta. Pääoman takaisinmaksujärjestelmällä varmistetaan, ettei pankki voi ryhtyä uusiin liiketoimiin lainsäädännössä asetetut vähimmäispääomavaatimukset ylittävän pääoman avulla, ennen kuin se on maksanut sitoumuksensa takaisin valtiolle. |
| --- | --- |

(151)

Rakenneuudistussuunnitelma ei anna aihetta olettaa, että tuki ylittäisi sen, mikä on tarpeen NLB:n elinkelpoisuuden palauttamiskustannusten kattamiseksi. Pääomavaje, joka on tarkoitus kattaa pääomapohjan kolmannella vahvistamisella, määriteltiin omaisuuserien laadun arvioinnin perusteella. Pääomanlisäystä koskeva arvio perustuu erityisesti omaisuuserien arvioon, josta käy ilmi, miten paljon pääomaa tarvitaan ja milloin se riittää stressitilanteista selviämiseksi. Omaisuuserien laadun arviointi toi lisäselvyyttä tarvittavan pääoman määrästä. Kolmannen pääomapohjan vahvistamisen ansiosta pankki voi täyttää lainsäädännössä asetetut vähimmäispääomavaatimukset ja vastata markkinoiden odotuksiin. Käyttöön otetaan lisäksi pääoman takaisinmaksujärjestelmä, jolla rajoitetaan vähimmäispääomavaatimuksen ylittävän pääoman kertymistä NLB:lle ja jonka mukaisesti NLB:n on maksettava verovuosina 2015, 2016 ja 2017 osinkoa, joka lasketaan progressiivisesti mahdollisesta vähimmäispääomavaatimuksen ylittävästä pääomasta. Pääoman takaisinmaksujärjestelmällä varmistetaan, ettei pankki voi ryhtyä uusiin liiketoimiin lainsäädännössä asetetut vähimmäispääomavaatimukset ylittävän pääoman avulla, ennen kuin se on maksanut sitoumuksensa takaisin valtiolle.

| (152) | Osinkokiellosta huolimatta ja jotta NLB d.d. voi ottaa vastaan osinkoa tytäryhtiöiltään ja välttää likviditeetin kertymisen niihin, tytäryhtiöt voivat maksaa osinkoa. Ne voivat maksaa osinkoa, jos NLB d.d. on niissä — suoraan tai välillisesti — enemmistöosakkaana ja jos kaikilla ulkopuolisilla osakkeenomistajilla on yhteenlaskettuna hallussaan alle [10–20] prosenttia kyseisen yrityksen osakkeista ja äänioikeuksista. Komission mielestä sillä, että tytäryhtiöillä on mahdollisuus maksaa tällä tavoin osinkoa NLB d.d:lle, vaikutetaan osaltaan tuen määrän rajoittamiseen välttämättömään, ja se lisää joustavuutta NLB:n konsolidoidun pääoman ja maksuvalmiuden hallinnoinnissa, joka näin ollen tehostuu, sekä edistää tuen takaisinmaksua. Se, että tämän seurauksena myös tytäryhtiöiden vähemmistönä olevat osakkeenomistajat saisivat osan osingoista, on kohtuullinen heijastusvaikutus, kun otetaan huomioon siitä saatavat hyödyt ja erityisesti se, että muille osakkeenomistajille kuin NLB d.d:lle mahdollisesti maksettavat osingot ovat suhteellisen pieniä, sillä ne ovat alle kymmenesosa NLB d.d:lle mahdollisesti maksettavista osingoista. |
| --- | --- |

(152)

Osinkokiellosta huolimatta ja jotta NLB d.d. voi ottaa vastaan osinkoa tytäryhtiöiltään ja välttää likviditeetin kertymisen niihin, tytäryhtiöt voivat maksaa osinkoa. Ne voivat maksaa osinkoa, jos NLB d.d. on niissä — suoraan tai välillisesti — enemmistöosakkaana ja jos kaikilla ulkopuolisilla osakkeenomistajilla on yhteenlaskettuna hallussaan alle [10–20] prosenttia kyseisen yrityksen osakkeista ja äänioikeuksista. Komission mielestä sillä, että tytäryhtiöillä on mahdollisuus maksaa tällä tavoin osinkoa NLB d.d:lle, vaikutetaan osaltaan tuen määrän rajoittamiseen välttämättömään, ja se lisää joustavuutta NLB:n konsolidoidun pääoman ja maksuvalmiuden hallinnoinnissa, joka näin ollen tehostuu, sekä edistää tuen takaisinmaksua. Se, että tämän seurauksena myös tytäryhtiöiden vähemmistönä olevat osakkeenomistajat saisivat osan osingoista, on kohtuullinen heijastusvaikutus, kun otetaan huomioon siitä saatavat hyödyt ja erityisesti se, että muille osakkeenomistajille kuin NLB d.d:lle mahdollisesti maksettavat osingot ovat suhteellisen pieniä, sillä ne ovat alle kymmenesosa NLB d.d:lle mahdollisesti maksettavista osingoista.

| (153) | Ensinnäkin osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden tekemät vastuunjakoa koskevat sitoumukset ovat vuoden 2013 pankkitiedonannolla täydennetyn rakenneuudistustiedonannon mukaisia. |
| --- | --- |

(153)

Ensinnäkin osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden tekemät vastuunjakoa koskevat sitoumukset ovat vuoden 2013 pankkitiedonannolla täydennetyn rakenneuudistustiedonannon mukaisia.

| (154) | Slovenia sitoutui tässä yhteydessä siihen, että ennen valtiontuen myöntämistä NLB:lle (eli ennen pääomapohjan kolmatta vahvistamista ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämistä BAMC:lle), NLB alaskirjaa taseestaan kokonaisuudessaan oman pääomansa ja jäljellä olevat huonommassa etuoikeusasemassa olevat velat ja varmistaa näin vuoden 2013 pankkitiedonannon vaatimusten noudattamisen. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijat osallistuvat mahdollisimman laajasti kustannuksiin, mikä varmistaa asianmukaisen vastuunjaon. Valtiolta peräisin olevat pääomanlisäykset toteutetaan vasta, kun huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden toimet on toteutettu täysimääräisesti. Tällä tavoin varmistetaan, että kaikkien huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden on osallistuttava täysimääräisesti pankin rakenneuudistuksen kustannuksiin, ennen kuin valtio ryhtyy toimiin. Valtio saa näin ollen pankin osakkeet 100-prosenttisesti haltuunsa pääomapohjan kolmannen vahvistamisen jälkeen, kun valtion toteuttaman ensimmäisen pääomanlisäyksen jälkeen sen hallussa oli 33,1 prosenttia pankin osakkeista. |
| --- | --- |

(154)

Slovenia sitoutui tässä yhteydessä siihen, että ennen valtiontuen myöntämistä NLB:lle (eli ennen pääomapohjan kolmatta vahvistamista ja arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämistä BAMC:lle), NLB alaskirjaa taseestaan kokonaisuudessaan oman pääomansa ja jäljellä olevat huonommassa etuoikeusasemassa olevat velat ja varmistaa näin vuoden 2013 pankkitiedonannon vaatimusten noudattamisen. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijat osallistuvat mahdollisimman laajasti kustannuksiin, mikä varmistaa asianmukaisen vastuunjaon. Valtiolta peräisin olevat pääomanlisäykset toteutetaan vasta, kun huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden toimet on toteutettu täysimääräisesti. Tällä tavoin varmistetaan, että kaikkien huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden on osallistuttava täysimääräisesti pankin rakenneuudistuksen kustannuksiin, ennen kuin valtio ryhtyy toimiin. Valtio saa näin ollen pankin osakkeet 100-prosenttisesti haltuunsa pääomapohjan kolmannen vahvistamisen jälkeen, kun valtion toteuttaman ensimmäisen pääomanlisäyksen jälkeen sen hallussa oli 33,1 prosenttia pankin osakkeista.

| (155) | Toiseksi rakenneuudistustiedonannon 24 kohdan mukaan vastuunjako voidaan toteuttaa myös maksamalla asianmukainen korvaus valtion pääomasta. |
| --- | --- |

(155)

Toiseksi rakenneuudistustiedonannon 24 kohdan mukaan vastuunjako voidaan toteuttaa myös maksamalla asianmukainen korvaus valtion pääomasta.

| (156) | Komissio toteaa, että pääomapohjan ensimmäisessä ja toisessa vahvistamisessa sovelletut hinnat olivat vastuunjakoa koskevien periaatteiden mukaisia. (21) Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvässä pääomapohjan kolmannessa vahvistamisessa valtio saa pankin 100-prosenttisesti omistukseensa pääomapohjan vahvistamisen jälkeen ja maksimoi siten vastuunjaon. Komissio on jo niin ikään todennut, että arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämisestä BAMC:lle maksetaan asianmukainen korvaus. |
| --- | --- |

(156)

Komissio toteaa, että pääomapohjan ensimmäisessä ja toisessa vahvistamisessa sovelletut hinnat olivat vastuunjakoa koskevien periaatteiden mukaisia. (21) Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvässä pääomapohjan kolmannessa vahvistamisessa valtio saa pankin 100-prosenttisesti omistukseensa pääomapohjan vahvistamisen jälkeen ja maksimoi siten vastuunjaon. Komissio on jo niin ikään todennut, että arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtämisestä BAMC:lle maksetaan asianmukainen korvaus.

| (157) | Kolmanneksi NLB kattaa rakenneuudistussuunnitelman mukaiset rakenneuudistuskustannukset kustannusleikkauksilla, joilla vähennetään perusskenaariossa toimintakustannuksia 368 miljoonasta eurosta [250–300] miljoonaan euroon 31 päivän joulukuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana. Rakenneuudistussuunnitelma sisältää myös vähintään [80–90] prosentin divestoinnit, jotka kohdistuvat NLB:n muihin kuin pankkitoimintoihin. Lisäksi käyttöön on otettu pääoman takaisinmaksujärjestelmä, jonka avulla valtiolle voidaan maksaa osinkoja verovuosilta 2015, 2016 ja 2017 täydessä laajuudessa vaarantamatta pankkia koskevien lainsäädännössä asetettujen vähimmäispääomavaatimusten noudattamista. |
| --- | --- |

(157)

Kolmanneksi NLB kattaa rakenneuudistussuunnitelman mukaiset rakenneuudistuskustannukset kustannusleikkauksilla, joilla vähennetään perusskenaariossa toimintakustannuksia 368 miljoonasta eurosta [250–300] miljoonaan euroon 31 päivän joulukuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana. Rakenneuudistussuunnitelma sisältää myös vähintään [80–90] prosentin divestoinnit, jotka kohdistuvat NLB:n muihin kuin pankkitoimintoihin. Lisäksi käyttöön on otettu pääoman takaisinmaksujärjestelmä, jonka avulla valtiolle voidaan maksaa osinkoja verovuosilta 2015, 2016 ja 2017 täydessä laajuudessa vaarantamatta pankkia koskevien lainsäädännössä asetettujen vähimmäispääomavaatimusten noudattamista.

| (158) | Neljänneksi Slovenia on näiden rakennetoimenpiteiden lisäksi sitoutunut noudattamaan kuponkeja, ostoja sekä mainontaa ja aggressiivisia kaupallisia käytäntöjä koskevaa kieltoa. |
| --- | --- |

(158)

Neljänneksi Slovenia on näiden rakennetoimenpiteiden lisäksi sitoutunut noudattamaan kuponkeja, ostoja sekä mainontaa ja aggressiivisia kaupallisia käytäntöjä koskevaa kieltoa.

| (159) | Komissio panee merkille, että sitoumusta, jonka mukaisesti NLB pidättyy maksamasta kuponkeja, ei sovelleta äskettäin liikkeeseen laskettuihin instrumentteihin edellyttäen, ettei näiden äskettäin liikkeeseen laskettujen instrumenttien korkojen maksaminen synnytä oikeudellista velvollisuutta suorittaa kuponkimaksuja NLB:n arvopapereista, jotka olivat olemassa tämän päätöksen hyväksymisen ajankohtana. (22) Komissio katsoo, että kuponkikiellon rajoitus, joka sallii konsernin hankkia uutta hybridipääomaa markkinoilta, on rakenneuudistustiedonannon 26 kohdan mukainen. Huonommassa etuoikeusasemassa olevien arvopaperien liikkeeseenlasku tämän päätöksen hyväksymisen jälkeen antaa pankille mahdollisuuden hankkia lisärahoitusta ja hybridipääomaa ilman olemassa olevia arvopapereita ja erityisesti olemassa olevia heikommassa asemassa olevia velkoja koskevien kuponkien maksamista. Kuponkikiellon rajaamisen ansiosta pankilla on mahdollisuus laskea liikkeelle pääomavaatimusasetuksen mukaista Tier 1 -pääomaa, mikä saattaa vähentää sen pääomatarvetta, joka kohdistuu osakkeisiin. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että kuponkien on oltava vapaaehtoisia eivätkä ne voi olla pakollisia velkainstrumenteille, jotka määritellään pääomavaatimusasetuksen mukaiseksi Tier 1 -pääomaksi. Käsiteltävässä tapauksessa on lisäksi pantava merkille, että sen jälkeen, kun NLB:n oma pääoma ja heikommassa etuoikeusasemassa oleva velka on kokonaisuudessaan alaskirjattu, pankilla ei ole enää lainkaan osakepääomaa eikä heikommassa etuoikeusasemassa olevaa velkaa. Kuponkikiellon rajaamisella ei horjuteta kuponkikiellon rakenneuudistustiedonannossa tavoiteltua hyödyllistä vaikutusta, koska NLB:n tekemä sitoumus, jonka mukaan uusia instrumentteja koskevien kuponkien maksaminen ei muodosta oikeudellista estettä NLB:n nykyisten arvopapereiden kuponkimaksuille, estää pääoman tarpeettoman ulosvirtauksen. |
| --- | --- |

(159)

Komissio panee merkille, että sitoumusta, jonka mukaisesti NLB pidättyy maksamasta kuponkeja, ei sovelleta äskettäin liikkeeseen laskettuihin instrumentteihin edellyttäen, ettei näiden äskettäin liikkeeseen laskettujen instrumenttien korkojen maksaminen synnytä oikeudellista velvollisuutta suorittaa kuponkimaksuja NLB:n arvopapereista, jotka olivat olemassa tämän päätöksen hyväksymisen ajankohtana. (22) Komissio katsoo, että kuponkikiellon rajoitus, joka sallii konsernin hankkia uutta hybridipääomaa markkinoilta, on rakenneuudistustiedonannon 26 kohdan mukainen. Huonommassa etuoikeusasemassa olevien arvopaperien liikkeeseenlasku tämän päätöksen hyväksymisen jälkeen antaa pankille mahdollisuuden hankkia lisärahoitusta ja hybridipääomaa ilman olemassa olevia arvopapereita ja erityisesti olemassa olevia heikommassa asemassa olevia velkoja koskevien kuponkien maksamista. Kuponkikiellon rajaamisen ansiosta pankilla on mahdollisuus laskea liikkeelle pääomavaatimusasetuksen mukaista Tier 1 -pääomaa, mikä saattaa vähentää sen pääomatarvetta, joka kohdistuu osakkeisiin. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että kuponkien on oltava vapaaehtoisia eivätkä ne voi olla pakollisia velkainstrumenteille, jotka määritellään pääomavaatimusasetuksen mukaiseksi Tier 1 -pääomaksi. Käsiteltävässä tapauksessa on lisäksi pantava merkille, että sen jälkeen, kun NLB:n oma pääoma ja heikommassa etuoikeusasemassa oleva velka on kokonaisuudessaan alaskirjattu, pankilla ei ole enää lainkaan osakepääomaa eikä heikommassa etuoikeusasemassa olevaa velkaa. Kuponkikiellon rajaamisella ei horjuteta kuponkikiellon rakenneuudistustiedonannossa tavoiteltua hyödyllistä vaikutusta, koska NLB:n tekemä sitoumus, jonka mukaan uusia instrumentteja koskevien kuponkien maksaminen ei muodosta oikeudellista estettä NLB:n nykyisten arvopapereiden kuponkimaksuille, estää pääoman tarpeettoman ulosvirtauksen.

| (160) | NLB:n voidaan näin katsoa osallistuvan itse riittävästi rakenneuudistuksensa kustannuksiin, kun otetaan huomioon omaisuuserien, hybridien ja heikommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoita koskeva vastuunjako, kustannusvähennykset, divestoinnit ja tuesta maksettava asianmukainen korvaus. |
| --- | --- |

(160)

NLB:n voidaan näin katsoa osallistuvan itse riittävästi rakenneuudistuksensa kustannuksiin, kun otetaan huomioon omaisuuserien, hybridien ja heikommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoita koskeva vastuunjako, kustannusvähennykset, divestoinnit ja tuesta maksettava asianmukainen korvaus.

| (161) | Komissio katsoo näistä syistä, että rakenneuudistussuunnitelmassa vahvistetaan asianmukaisesti oma osallistuminen kustannuksiin ja vastuunjako. |
| --- | --- |

(161)

Komissio katsoo näistä syistä, että rakenneuudistussuunnitelmassa vahvistetaan asianmukaisesti oma osallistuminen kustannuksiin ja vastuunjako.

iii)   Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet

| (162) | Lopuksi rakenneuudistustiedonannon 4 jaksossa edellytetään, että rakenneuudistussuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä. Nämä toimenpiteet olisi räätälöitävä niin, että niillä voidaan puuttua niillä markkinoilla havaittuihin vääristymiin, joilla tuensaajapankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaaja jatkaa toimintaansa. Lisäksi komission on otettava huomioon tuensaajan oma osallistumisaste ja vastuunjako rakenneuudistuksen aikana. |
| --- | --- |

(162)

Lopuksi rakenneuudistustiedonannon 4 jaksossa edellytetään, että rakenneuudistussuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä. Nämä toimenpiteet olisi räätälöitävä niin, että niillä voidaan puuttua niillä markkinoilla havaittuihin vääristymiin, joilla tuensaajapankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaaja jatkaa toimintaansa. Lisäksi komission on otettava huomioon tuensaajan oma osallistumisaste ja vastuunjako rakenneuudistuksen aikana.

| (163) | NLB on saanut valtiontukea pääomanlisäyksinä ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevina toimenpiteinä yhteensä 2,321 miljardia euroa, mikä vastaa 20:tä prosenttia NLB:n riskipainotetuista omaisuuseristä. (23) Tuesta on maksettava asianmukainen korvaus ja kilpailun vääristymistä on rajoitettava toimenpiteillä erityisesti siksi, että kyse on melko suuresta tukisummasta. |
| --- | --- |

(163)

NLB on saanut valtiontukea pääomanlisäyksinä ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevina toimenpiteinä yhteensä 2,321 miljardia euroa, mikä vastaa 20:tä prosenttia NLB:n riskipainotetuista omaisuuseristä. (23) Tuesta on maksettava asianmukainen korvaus ja kilpailun vääristymistä on rajoitettava toimenpiteillä erityisesti siksi, että kyse on melko suuresta tukisummasta.

| (164) | Ensimmäinen kilpailun vääristymistä rajoittava toimenpide on NLB:n [...] koskevien osakkuuksien divestointi. NLB:n [...] divestointi vähentää NLB:n markkinaosuutta [...]. Myös NLB:n [...] divestoinnilla voidaan supistaa NLB:n markkinaosuutta ja avata markkinoita kilpailijoille. |
| --- | --- |

(164)

Ensimmäinen kilpailun vääristymistä rajoittava toimenpide on NLB:n [...] koskevien osakkuuksien divestointi. NLB:n [...] divestointi vähentää NLB:n markkinaosuutta [...]. Myös NLB:n [...] divestoinnilla voidaan supistaa NLB:n markkinaosuutta ja avata markkinoita kilpailijoille.

| (165) | NLB:n markkinaläsnäoloa vähennetään rakennus-, kuljetus- ja rahoitusalan holdingyhtiöiden osalta rajoittamalla näiden alojen vuotuisia riskipainotteisia omaisuuseriä. |
| --- | --- |

(165)

NLB:n markkinaläsnäoloa vähennetään rakennus-, kuljetus- ja rahoitusalan holdingyhtiöiden osalta rajoittamalla näiden alojen vuotuisia riskipainotteisia omaisuuseriä.

| (166) | NLB luopuu lisäksi leasing-vuokraus-, factoring- ja forfeiting-toiminnoistaan sekä muista kuin ydinliiketoiminnoistaan Sloveniassa ja ulkomailla, mikä myös rajoittaa saadun valtion tuen mahdollista heijastusvaikutusta muihin kuin NLB:n ydinpankkitoimintoihin. |
| --- | --- |

(166)

NLB luopuu lisäksi leasing-vuokraus-, factoring- ja forfeiting-toiminnoistaan sekä muista kuin ydinliiketoiminnoistaan Sloveniassa ja ulkomailla, mikä myös rajoittaa saadun valtion tuen mahdollista heijastusvaikutusta muihin kuin NLB:n ydinpankkitoimintoihin.

| (167) | NLB:n toiminnassa otetaan huomioon kilpailun vääristymisen estäminen. Kun NLB keskittyy vain yhteen toimialaan, vahvistaa riskinhallintaansa sekä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiään ja tehostaa lainanantojärjestelyjään panostamalla hinnoitteluun uusien lainojen [10–20] prosentin oman pääoman tuoton saavuttamiseksi 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä, se pidättyy tarjoamasta palveluja asiakkailleen kohtuuttoman edullisilla ehdoilla. Nämä seikat parantavat NLB:n elinkelpoisuutta ja samalla rajoittavat kilpailun vääristymistä. |
| --- | --- |

(167)

NLB:n toiminnassa otetaan huomioon kilpailun vääristymisen estäminen. Kun NLB keskittyy vain yhteen toimialaan, vahvistaa riskinhallintaansa sekä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiään ja tehostaa lainanantojärjestelyjään panostamalla hinnoitteluun uusien lainojen [10–20] prosentin oman pääoman tuoton saavuttamiseksi 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä, se pidättyy tarjoamasta palveluja asiakkailleen kohtuuttoman edullisilla ehdoilla. Nämä seikat parantavat NLB:n elinkelpoisuutta ja samalla rajoittavat kilpailun vääristymistä.

| (168) | Slovenia on sitoutunut ostokieltoon, mikä varmistaa, ettei NLB käytä saamaansa valtiontukea uuden liiketoiminnan ostamiseen. Lisäksi käyttöön on otettu pääoman takaisinmaksujärjestelmä, jonka avulla NLB voi maksaa valtiolle osinkoja verovuosilta 2015, 2016 ja 2017 täydessä laajuudessa vaarantamatta pankkia koskevien lainsäädännössä asetettujen vähimmäispääomavaatimusten noudattamista. Pääoman takaisinmaksujärjestelmällä varmistetaan, ettei pankki voi ryhtyä uusiin liiketoimiin lainsäädännössä asetetut vähimmäispääomavaatimukset ylittävän pääoman avulla, ennen kuin se on maksanut sitoumuksensa takaisin valtiolle. |
| --- | --- |

(168)

Slovenia on sitoutunut ostokieltoon, mikä varmistaa, ettei NLB käytä saamaansa valtiontukea uuden liiketoiminnan ostamiseen. Lisäksi käyttöön on otettu pääoman takaisinmaksujärjestelmä, jonka avulla NLB voi maksaa valtiolle osinkoja verovuosilta 2015, 2016 ja 2017 täydessä laajuudessa vaarantamatta pankkia koskevien lainsäädännössä asetettujen vähimmäispääomavaatimusten noudattamista. Pääoman takaisinmaksujärjestelmällä varmistetaan, ettei pankki voi ryhtyä uusiin liiketoimiin lainsäädännössä asetetut vähimmäispääomavaatimukset ylittävän pääoman avulla, ennen kuin se on maksanut sitoumuksensa takaisin valtiolle.

| (169) | Näiden rakenteellisten toimenpiteiden lisäksi Slovenia sitoutui menettelyllisiin rajoituksiin, joilla ehkäistään kilpailun vääristyminen. Komissio hyväksyy valtiontukea koskevan mainonnan ja aggressiivisten kaupallisten käytäntöjen kiellon, jolla NLB:tä estetään käyttämästä tukea kilpailun vastaiseen toimintaan markkinoilla. |
| --- | --- |

(169)

Näiden rakenteellisten toimenpiteiden lisäksi Slovenia sitoutui menettelyllisiin rajoituksiin, joilla ehkäistään kilpailun vääristyminen. Komissio hyväksyy valtiontukea koskevan mainonnan ja aggressiivisten kaupallisten käytäntöjen kiellon, jolla NLB:tä estetään käyttämästä tukea kilpailun vastaiseen toimintaan markkinoilla.

| (170) | Kun otetaan huomioon toimenpiteiden ja sitoumusten kirjo, kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on olemassa riittävä suoja NLB:lle myönnettävän tuen määrän osalta. |
| --- | --- |

(170)

Kun otetaan huomioon toimenpiteiden ja sitoumusten kirjo, kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on olemassa riittävä suoja NLB:lle myönnettävän tuen määrän osalta.

8.2.4   Rakenneuudistussuunnitelman seuranta

| (171) | Vuoden 2013 pankkitiedonannolla täydennetyn rakenneuudistustiedonannon 5 jaksossa edellytetään, että komissiolle toimitetaan säännöllisesti kertomus, jonka perusteella tämä voi tarkistaa, että rakennesuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti. Slovenia nimittää valvonnasta vastaavan uskotun miehen, joka toimittaa komissiolle seurantakertomuksen puolivuosittain. |
| --- | --- |

(171)

Vuoden 2013 pankkitiedonannolla täydennetyn rakenneuudistustiedonannon 5 jaksossa edellytetään, että komissiolle toimitetaan säännöllisesti kertomus, jonka perusteella tämä voi tarkistaa, että rakennesuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti. Slovenia nimittää valvonnasta vastaavan uskotun miehen, joka toimittaa komissiolle seurantakertomuksen puolivuosittain.

| (172) | Jotta rakenneuudistussuunnitelmaa toteutettaisiin moitteettomasti koko rakenneuudistuskaudella, Slovenian viranomaiset ryhtyvät kaikkiin toimiin sen varmistamiseksi, että NLB noudattaa määräaikoja koskevassa asiakirjassa lueteltuja sitoumuksia. |
| --- | --- |

(172)

Jotta rakenneuudistussuunnitelmaa toteutettaisiin moitteettomasti koko rakenneuudistuskaudella, Slovenian viranomaiset ryhtyvät kaikkiin toimiin sen varmistamiseksi, että NLB noudattaa määräaikoja koskevassa asiakirjassa lueteltuja sitoumuksia.

| (173) | Riippumaton ja soveltuvan pätevyyden omaava valvonnasta vastaava uskottu mies seuraa jatkuvasti rakenneuudistussuunnitelman moitteetonta toteuttamista ja kaikkien tähän päätökseen liitettyyn määräaikoja koskevaan asiakirjaan sisältyvien sitoumusten asianmukaista noudattamista. Valvonnasta vastaavalla uskotulla miehellä on rajoitukseton pääsy kaikkeen tietoon, jota tämä tarvitsee valvoessaan päätöksen toteuttamista. Komissio tai valvonnasta vastaava uskottu mies voi pyytää NLB:ltä selvityksiä ja täsmennyksiä. Slovenian ja NLB:n on tehtävä kattavaa yhteistyötä komission ja valvonnasta vastaavan uskotun miehen kanssa kaikissa seurantaan liittyvissä tiedusteluissa. |
| --- | --- |

(173)

Riippumaton ja soveltuvan pätevyyden omaava valvonnasta vastaava uskottu mies seuraa jatkuvasti rakenneuudistussuunnitelman moitteetonta toteuttamista ja kaikkien tähän päätökseen liitettyyn määräaikoja koskevaan asiakirjaan sisältyvien sitoumusten asianmukaista noudattamista. Valvonnasta vastaavalla uskotulla miehellä on rajoitukseton pääsy kaikkeen tietoon, jota tämä tarvitsee valvoessaan päätöksen toteuttamista. Komissio tai valvonnasta vastaava uskottu mies voi pyytää NLB:ltä selvityksiä ja täsmennyksiä. Slovenian ja NLB:n on tehtävä kattavaa yhteistyötä komission ja valvonnasta vastaavan uskotun miehen kanssa kaikissa seurantaan liittyvissä tiedusteluissa.

8.2.5   Päätelmä ja rakenneuudistussuunnitelmaa koskevan menettelyn päättäminen

| (174) | Komissio toteaa, että Slovenian esittämällä rakenneuudistussuunnitelmalla puututaan asianmukaisesti kannattavuuteen vaikuttaviin tekijöihin (myös hallinto- ja ohjausjärjestelmään), vastuunjakoon ja kilpailun vääristymiseen ja että se vastaa vuoden 2013 pankkitiedonannolla täydennetyn rakenneuudistustiedonannon vaatimuksia. |
| --- | --- |

(174)

Komissio toteaa, että Slovenian esittämällä rakenneuudistussuunnitelmalla puututaan asianmukaisesti kannattavuuteen vaikuttaviin tekijöihin (myös hallinto- ja ohjausjärjestelmään), vastuunjakoon ja kilpailun vääristymiseen ja että se vastaa vuoden 2013 pankkitiedonannolla täydennetyn rakenneuudistustiedonannon vaatimuksia.

| (175) | Komissio voi siten todeta, että sen toisessa pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämät epäilyt suunnitelman soveltumisesta sisämarkkinoille ovat aiheettomia. |
| --- | --- |

(175)

Komissio voi siten todeta, että sen toisessa pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämät epäilyt suunnitelman soveltumisesta sisämarkkinoille ovat aiheettomia.

9.   PÄÄTELMÄ

| (176) | Komissio katsoo, että NLB:n pääomapohjan ensimmäinen, toinen ja kolmas vahvistaminen sekä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtäminen BAMC:lle on NLB:n hyväksi myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(176)

Komissio katsoo, että NLB:n pääomapohjan ensimmäinen, toinen ja kolmas vahvistaminen sekä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtäminen BAMC:lle on NLB:n hyväksi myönnettyä valtiontukea.

| (177) | Komissio toteaa, että pääomapohjan ensimmäisestä, toisesta ja kolmannesta vahvistamisesta sekä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirrosta BAMC:lle koostuvat rakenneuudistustoimenpiteet ovat omiaan palauttamaan NLB:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, riittäviä vastuunjaon kannalta sekä asianmukaisia ja oikeasuhteisia estämään kyseisistä tukitoimenpiteistä seuraavaa markkinoiden vääristymistä. Komissio katsoo näin ollen, että sille toimitettu rakenneuudistussuunnitelma täyttää vuoden 2013 pankkitiedonannolla täydennetyssä rakenneuudistustiedonannossa ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa, sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä vuoden 2013 pankkitiedonannolla, vahvistetut edellytykset. Rakenneuudistustoimenpiteiden voidaan siten katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Pääomapohjan ensimmäinen, toinen ja kolmas vahvistaminen sekä arvoltaan alentuneiden varojen siirtäminen BAMC:lle voidaan siten hyväksyä rakennesuunnitelman mukaisesti, |
| --- | --- |

(177)

Komissio toteaa, että pääomapohjan ensimmäisestä, toisesta ja kolmannesta vahvistamisesta sekä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirrosta BAMC:lle koostuvat rakenneuudistustoimenpiteet ovat omiaan palauttamaan NLB:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, riittäviä vastuunjaon kannalta sekä asianmukaisia ja oikeasuhteisia estämään kyseisistä tukitoimenpiteistä seuraavaa markkinoiden vääristymistä. Komissio katsoo näin ollen, että sille toimitettu rakenneuudistussuunnitelma täyttää vuoden 2013 pankkitiedonannolla täydennetyssä rakenneuudistustiedonannossa ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa, sellaisena kuin se on muutettuna ja täydennettynä vuoden 2013 pankkitiedonannolla, vahvistetut edellytykset. Rakenneuudistustoimenpiteiden voidaan siten katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Pääomapohjan ensimmäinen, toinen ja kolmas vahvistaminen sekä arvoltaan alentuneiden varojen siirtäminen BAMC:lle voidaan siten hyväksyä rakennesuunnitelman mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Slovenian tasavallan NLB:lle myöntämä rakenneuudistustuki, joka koostuu pääomapohjan ensimmäisestä vahvistamisesta 250 miljoonalla eurolla, pääomapohjan toisesta vahvistamisesta 382,9 miljoonalla eurolla, pääomapohjan kolmannesta vahvistamisesta 1 558 miljoonalla eurolla sekä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirtoa BAMC:lle koskevasta toimenpiteestä, jonka tukiosuus on 130 miljoonaa euroa, on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Rakenneuudistustuki soveltuu sisämarkkinoille, kun otetaan huomioon rakenneuudistussuunnitelma ja liitteessä mainitut sitoumukset.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Slovenian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2013.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  Komission päätös asiassa SA.34937 (2012/C) (ex 2012/N) — NLB:n pääomapohjan toinen vahvistaminen ja SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) — NLB:n rakenneuudistus — Slovenia (EUVL C 361, 22.11.2012, s. 18).

1

(2)  Komission päätös asiassa SA.32261 (11/N) — pelastamistuki NLB:n pääomapohjan vahvistamiseksi (EUVL C 189, 29.6.2011, s. 2).

2

(3)  Katso alaviite 1.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1).

4

(5)  Pääomavaje käsittää valtion omistamalle pankkien varainhoitoyhtiölle, jäljempänä ’BAMC’, siirrettyjen omaisuuserien pääomavaikutukset.

5

(6)  Ks. yksityiskohtainen kuvaus ensimmäisen pelastamistukea koskevan päätöksen 16–22 kohdasta.

6

(7)  Ks. yksityiskohtainen kuvaus toisen pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 23–31 kohdasta.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 388).

8

(9)  Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä elokuuta 2013 (Pankkitiedonanto) (EUVL C 216, 30.7.2013, s. 1).

9

(10)  Luottamuksellinen tieto.

10

(11)  Esimerkiksi käyttämällä teoreettista arvoa ennen merkintäoikeuden irtoamista (theoretical ex-rights price, jäljempänä ’TERP’).

11

(12)  Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvissä NLB:n rahoitusennusteissa ei oteta huomioon pääoman takaisinmaksujärjestelmän vaikutuksia.

12

(13)  Komission tiedonanto arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla (EUVL C 72, 26.3.2009, s. 1).

13

(14)  Ks. 2 päivänä heinäkuuta 2012 hyväksytyn toisen pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 91–104 kohta.

14

(15)  Ks. 2 päivänä heinäkuuta 2012 hyväksytyn toisen pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 97 kohta.

15

(16)  Komission tiedonanto, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2009, elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9).

16

(17)  Ks. ensimmäisen pelastamistukea koskevan päätöksen 34–41 kohta ja toisen pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 61–66 kohta.

17

(18)  Komission tiedonanto — Valtiontukisääntöjen soveltaminen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin, jäljempänä ’vuoden 2008 pankkitiedonanto’ (EUVL C 270, 25.10.2008, s. 8); komission tiedonanto — Rahoituslaitosten pääomapohjan vahvistaminen tämänhetkisessä finanssikriisissä: tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään ja suojatoimet kilpailun kohtuuttoman vääristymisen estämiseksi, jäljempänä ’pääomapohjan vahvistamista koskeva tiedonanto’ (EUVL C 10, 15.1.2009, s. 2); arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto; rakenneuudistustiedonanto; komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2011, jäljempänä ’toimenpiteiden jatkamista koskeva vuoden 2010 tiedonanto’ (EUVL C 329, 7.12.2010, s. 7); komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä tammikuuta 2012, jäljempänä ’toimenpiteiden jatkamista koskeva vuoden 2011 tiedonanto’ (EUVL C 356, 6.12.2011, s. 7).

18

(19)  Ks. esim. pelastamistuki NLB:n pääomapohjan vahvistamiseksi SA.32261 (11/N); NLB:n pääomapohjan toinen vahvistaminen ja NLB:n rakenneuudistus SA.34937 (2012/C) (ex 2012/N) SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N); ja NKBM:n pääomapohjan vahvistaminen SA.35709 (EUVL C 162, 7.6.2013, s. 5).

19

(20)  Sellaisena kuin se on määritelty asetuksen (EU) N:o 575/2013 26 artiklassa.

20

(21)  Ks. ensimmäisen pelastamistukea koskevan päätöksen 50–63 kohta ja toisen pelastamistukea ja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen 73–88 kohta.

21

(22)  Muissa päätöksissä viitataan vastaaviin sitoumuksiin: ks. komission päätös asiassa Royal Bank of Scotlandin rakenneuudistus ja osallistuminen omaisuuserien suojelujärjestelyyn C(2009)10112 lopullinen, EUVL C 119, 7.5.2010, s. 1, 128 kohta, ja komission päätös asiassa Lloyds Banking Groupin rakenneuudistus C(2009) 9087 lopullinen (EUVL C 46, 24.2.2010, s. 2), 165 kohta.

22

(23)  Riskipainotetut omaisuuserät joulukuussa 2012.

23

---

LIITE

EUROOPAN KOMISSIOLLE TEHDYT SITOUMUKSET

Slovenian tasavalta, jäljempänä ’Slovenia’, varmistaa, että NLB d.d. ja siihen sidoksissa olevat yritykset, jäljempänä ’NLB’, panevat täytäntöön 7 päivänä tammikuuta 2013 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman, sellaisena kuin sitä on muutettu 25 päivänä helmikuuta 2013 ja viimeksi marras- ja joulukuussa 2013. Slovenia sitoutuu tässä yhteydessä panemaan täytäntöön erityisesti toimenpiteet ja menettelyt sekä saavuttamaan jäljempänä luetellut tavoitteet, jäljempänä ’sitoumukset’, jotka ovat olennainen osa mainittua rakenneuudistussuunnitelmaa.

Sitoumukset tulevat voimaan sinä päivänä, jona Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, hyväksyy päätöksen, jolla rakenneuudistussuunnitelma hyväksytään.

Rakenneuudistuskausi päättyy 31 päivänä joulukuuta 2017. Sitoumukset ovat voimassa koko rakenneuudistuskauden, ellei niissä erikseen muuta todeta.

| 1) | [Taseen pienentäminen] NLB pienentää rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti konsernin taseen loppusummaa arviolta 17,9 miljardista eurosta [10–20] miljardiin euroon vuoden 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana tekemättä merkittäviä muutoksia tasetta määrittäviin kokonaisedellytyksiin tai taseen loppusummaa koskeviin oikeudellisiin seikkoihin. |
| --- | --- |

1)

[Taseen pienentäminen] NLB pienentää rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti konsernin taseen loppusummaa arviolta 17,9 miljardista eurosta [10–20] miljardiin euroon vuoden 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisenä aikana tekemättä merkittäviä muutoksia tasetta määrittäviin kokonaisedellytyksiin tai taseen loppusummaa koskeviin oikeudellisiin seikkoihin.

| 2) | [Kustannusten vähentäminen] NLB:n toimintakustannukset olivat konsernitasolla 368 miljoonaa euroa vuonna 2012. NLB vähentää konsernitason toimintakustannuksia (pois lukien kertaluontoiset ylimääräiset kustannukset, jotka eivät ole luonteeltaan toistuvia) siten, että se saavuttaa joko kustannusten ja tulojen alle 55 prosentin suhteen tai, jos kustannusten ja tulojen suhde on yli [50–60] prosenttia, kustannuksia vähennetään [300–350] miljoonaan euroon vuoden 2014 loppuun mennessä, [300–350] miljoonaan euroon vuoden 2015 loppuun mennessä, [250–300] miljoonaan euroon vuoden 2016 loppuun mennessä ja [200–250] miljoonaan euroon vuoden 2017 loppuun mennessä.
  Jos vuotuinen inflaatio ylittää 2,5 prosenttia kaudella 2013–2017, toimintakustannustavoitetta sopeutetaan siten, että siinä otetaan huomioon rakenneuudistussuunnitelman inflaatioaste-ennusteiden ja kyseisen vuoden todellisen inflaation välinen ero. |
| --- | --- |

2)

[Kustannusten vähentäminen] NLB:n toimintakustannukset olivat konsernitasolla 368 miljoonaa euroa vuonna 2012. NLB vähentää konsernitason toimintakustannuksia (pois lukien kertaluontoiset ylimääräiset kustannukset, jotka eivät ole luonteeltaan toistuvia) siten, että se saavuttaa joko kustannusten ja tulojen alle 55 prosentin suhteen tai, jos kustannusten ja tulojen suhde on yli [50–60] prosenttia, kustannuksia vähennetään [300–350] miljoonaan euroon vuoden 2014 loppuun mennessä, [300–350] miljoonaan euroon vuoden 2015 loppuun mennessä, [250–300] miljoonaan euroon vuoden 2016 loppuun mennessä ja [200–250] miljoonaan euroon vuoden 2017 loppuun mennessä.

Jos vuotuinen inflaatio ylittää 2,5 prosenttia kaudella 2013–2017, toimintakustannustavoitetta sopeutetaan siten, että siinä otetaan huomioon rakenneuudistussuunnitelman inflaatioaste-ennusteiden ja kyseisen vuoden todellisen inflaation välinen ero.

| 3) | [Omistusosuuksien myyminen] NLB:llä on omistusosuuksia muun muassa seuraavissa yrityksissä:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

3)

[Omistusosuuksien myyminen] NLB:llä on omistusosuuksia muun muassa seuraavissa yrityksissä:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

Divestoitaviksi tarkoitettujen omistusosuuksien omaisuusarvo oli 31 päivänä joulukuuta 2012 yhteensä [100–150] miljoonaa euroa.

| 3.1) | Edellä mainitut omistusosuudet myydään tai ne välitetään myytäviksi siten, että 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä omistusosuuksien omaisuusarvo pienenee vähintään [40–50] prosenttia (eli vähintään [70–80] miljoonaan euroon) ja lopulta 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä [80–90] prosenttia (eli vähintään [20–30] miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

3.1)

Edellä mainitut omistusosuudet myydään tai ne välitetään myytäviksi siten, että 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä omistusosuuksien omaisuusarvo pienenee vähintään [40–50] prosenttia (eli vähintään [70–80] miljoonaan euroon) ja lopulta 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä [80–90] prosenttia (eli vähintään [20–30] miljoonaan euroon.

| 3.2) | Omistusosuuksien myynti katsotaan toteutetuksi, kun NLB on tehnyt kyseisestä omistusosuudesta sitovan kaupan ja ostosopimuksen yhden tai useamman sellaisen ostajan kanssa, joka on riippumaton NLB:stä ja jolla ei ole yhteyksiä siihen. |
| --- | --- |

3.2)

Omistusosuuksien myynti katsotaan toteutetuksi, kun NLB on tehnyt kyseisestä omistusosuudesta sitovan kaupan ja ostosopimuksen yhden tai useamman sellaisen ostajan kanssa, joka on riippumaton NLB:stä ja jolla ei ole yhteyksiä siihen.

| 3.3) | Jos NLB ei saavuta vuoden 2015 vähennystavoitettaan, on ryhdyttävä kiireellisiin korjaaviin toimenpiteisiin, joista on ilmoitettava komissiolle. |
| --- | --- |

3.3)

Jos NLB ei saavuta vuoden 2015 vähennystavoitettaan, on ryhdyttävä kiireellisiin korjaaviin toimenpiteisiin, joista on ilmoitettava komissiolle.

| 3.4) | Jos NLB ei saavuta vuoden 2016 vähennystavoitettaan, NLB d.d. antaa (19 kohdan mukaisesti nimitetylle) divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle yksinoikeuden edellä mainittujen omistusosuuksien tai niiden jäljellä olevien osien myyntiin [...] mennessä. |
| --- | --- |

3.4)

Jos NLB ei saavuta vuoden 2016 vähennystavoitettaan, NLB d.d. antaa (19 kohdan mukaisesti nimitetylle) divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle yksinoikeuden edellä mainittujen omistusosuuksien tai niiden jäljellä olevien osien myyntiin [...] mennessä.

| 3.5) | Omistusosuudet on joka tapauksessa myytävä sitoumusten mukaisesti. |
| --- | --- |

3.5)

Omistusosuudet on joka tapauksessa myytävä sitoumusten mukaisesti.

| 4) | [muiden kuin ydintoimintojen alalla toimivien tytäryhtiöiden divestointi] NLB d.d:llä on omistusosuuksia myös seuraavissa tytäryhtiöissä, jotka eivät toimi sen ydintoimintojen alalla:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

4)

[muiden kuin ydintoimintojen alalla toimivien tytäryhtiöiden divestointi] NLB d.d:llä on omistusosuuksia myös seuraavissa tytäryhtiöissä, jotka eivät toimi sen ydintoimintojen alalla:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

Omistusosuuksien, jotka eivät liity ydintoimintoihin, omaisuusarvo oli 31 päivänä joulukuuta 2012 yhteensä [950–1 000] miljoonaa euroa.

| 4.1) | Edellä mainitut omistusosuudet divestoidaan (eli ne myydään, realisoidaan tai niistä luovutaan) siten, että 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä näiden omistusosuuksien omaisuusarvo pienenee vähintään [40–50] prosenttia (eli vähintään [550–600] miljoonaan euroon) ja lopulta 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä [80–90] prosenttia (eli vähintään [150–200] miljoonaan euroon). |
| --- | --- |

4.1)

Edellä mainitut omistusosuudet divestoidaan (eli ne myydään, realisoidaan tai niistä luovutaan) siten, että 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä näiden omistusosuuksien omaisuusarvo pienenee vähintään [40–50] prosenttia (eli vähintään [550–600] miljoonaan euroon) ja lopulta 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä [80–90] prosenttia (eli vähintään [150–200] miljoonaan euroon).

| 4.2) | Omistusosuuksien divestointi katsotaan toteutetuksi, kun kyseinen yritys on realisoitu tai siitä on luovuttu tai NLB d.d. on tehnyt kyseisestä omistusosuudesta sitovan kaupan ja ostosopimuksen yhden tai useamman sellaisen ostajan kanssa, joka on riippumaton NLB:stä ja jolla ei ole yhteyksiä siihen. |
| --- | --- |

4.2)

Omistusosuuksien divestointi katsotaan toteutetuksi, kun kyseinen yritys on realisoitu tai siitä on luovuttu tai NLB d.d. on tehnyt kyseisestä omistusosuudesta sitovan kaupan ja ostosopimuksen yhden tai useamman sellaisen ostajan kanssa, joka on riippumaton NLB:stä ja jolla ei ole yhteyksiä siihen.

| 4.3) | Sellaisiin omistusosuuksiin liittyvä liiketoiminnan harjoittaminen, joita ei ole divestoitu edellä i kohdassa asetetuissa määräajoissa esimerkiksi muiden osakkeenomistajien vireillä olevien oikeudenkäyntien tai riita-asioiden vuoksi, lopetetaan perusliiketoiminnan kesto ja luonne huomioon ottaen. Uutta liiketoimintaa ei ryhdytä harjoittamaan (paitsi jos voimassa olevia sitoumuksia on pakko soveltaa edelleen). Tällaisessa tapauksessa kulloinkin kyseessä oleva divestointi katsotaan toteutetuksi, kun joko tietyn omistusosuuden kokonaisarvo on pienentynyt 10 prosenttiin verrattuna sen arvoon 31 päivänä joulukuuta 2012 tai kun lakiin perustuva muodollinen konkurssimenettely on aloitettu tai kun kyseisiä tytäryhtiöitä koskevat konsolidoidut pääomavaatimukset jäävät alle 5 miljoonaan euroon. |
| --- | --- |

4.3)

Sellaisiin omistusosuuksiin liittyvä liiketoiminnan harjoittaminen, joita ei ole divestoitu edellä i kohdassa asetetuissa määräajoissa esimerkiksi muiden osakkeenomistajien vireillä olevien oikeudenkäyntien tai riita-asioiden vuoksi, lopetetaan perusliiketoiminnan kesto ja luonne huomioon ottaen. Uutta liiketoimintaa ei ryhdytä harjoittamaan (paitsi jos voimassa olevia sitoumuksia on pakko soveltaa edelleen). Tällaisessa tapauksessa kulloinkin kyseessä oleva divestointi katsotaan toteutetuksi, kun joko tietyn omistusosuuden kokonaisarvo on pienentynyt 10 prosenttiin verrattuna sen arvoon 31 päivänä joulukuuta 2012 tai kun lakiin perustuva muodollinen konkurssimenettely on aloitettu tai kun kyseisiä tytäryhtiöitä koskevat konsolidoidut pääomavaatimukset jäävät alle 5 miljoonaan euroon.

| 4.4) | Jos NLB ei saavuta vuoden 2015 vähennystavoitettaan, on ryhdyttävä kiireellisiin korjaaviin toimenpiteisiin, joista on ilmoitettava komissiolle. |
| --- | --- |

4.4)

Jos NLB ei saavuta vuoden 2015 vähennystavoitettaan, on ryhdyttävä kiireellisiin korjaaviin toimenpiteisiin, joista on ilmoitettava komissiolle.

| 4.5) | Jos NLB ei saavuta vuoden 2016 vähennystavoitettaan, NLB d.d. antaa (19 kohdan mukaisesti nimitetylle) divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle yksinoikeuden edellä mainittujen omistusyhteyksien tai niiden jäljellä olevien osien myyntiin [...] mennessä yhdelle tai useammalle ostajalle, joka täyttää edellä 4.2 kohdassa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

4.5)

Jos NLB ei saavuta vuoden 2016 vähennystavoitettaan, NLB d.d. antaa (19 kohdan mukaisesti nimitetylle) divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle yksinoikeuden edellä mainittujen omistusyhteyksien tai niiden jäljellä olevien osien myyntiin [...] mennessä yhdelle tai useammalle ostajalle, joka täyttää edellä 4.2 kohdassa asetetut vaatimukset.

| 4.6) | Omistusyhteydet on joka tapauksessa divestoitava sitoumusten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.6)

Omistusyhteydet on joka tapauksessa divestoitava sitoumusten mukaisesti.

| 5) | [Yhteisyrityksiä koskevien omistusosuuksien myynti] NLB d.d. myy [...] mennessä kaikki omistusosuutensa seuraavissa yhteisyrityksissä:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

5)

[Yhteisyrityksiä koskevien omistusosuuksien myynti] NLB d.d. myy [...] mennessä kaikki omistusosuutensa seuraavissa yhteisyrityksissä:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| 5.1) | Edellä mainittuja yhteisyrityksiä koskevien omistusosuuksien myynnin katsotaan toteutuneen, kun: i) NLB on tehnyt kyseisestä omistusosuudesta sitovan sopimuksen yhden tai useamman sellaisen ostajan kanssa, joka on riippumaton NLB:stä ja jolla ei ole yhteyksiä siihen; ii) yhteisyrityksiä koskeva omistusosuus on pienentynyt [...] prosenttiin. |
| --- | --- |

5.1)

Edellä mainittuja yhteisyrityksiä koskevien omistusosuuksien myynnin katsotaan toteutuneen, kun: i) NLB on tehnyt kyseisestä omistusosuudesta sitovan sopimuksen yhden tai useamman sellaisen ostajan kanssa, joka on riippumaton NLB:stä ja jolla ei ole yhteyksiä siihen; ii) yhteisyrityksiä koskeva omistusosuus on pienentynyt [...] prosenttiin.

| 5.2) | Jos NLB ei ole tehnyt edellä mainituista omistusosuuksistaan sitovia myynti- ja ostosopimuksia tai pienentänyt omistusosuuttaan [...] prosenttiin [...] mennessä, NLB d.d. antaa (19 kohdan mukaisesti nimitetylle) divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle yksinoikeuden edellä mainittujen omistusyhteyksien (tai niiden jäljellä olevien osien) myyntiin [...] mennessä yhdelle tai useammalle ostajalle, joka täyttää edellä 5.1 kohdassa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

5.2)

Jos NLB ei ole tehnyt edellä mainituista omistusosuuksistaan sitovia myynti- ja ostosopimuksia tai pienentänyt omistusosuuttaan [...] prosenttiin [...] mennessä, NLB d.d. antaa (19 kohdan mukaisesti nimitetylle) divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle yksinoikeuden edellä mainittujen omistusyhteyksien (tai niiden jäljellä olevien osien) myyntiin [...] mennessä yhdelle tai useammalle ostajalle, joka täyttää edellä 5.1 kohdassa asetetut vaatimukset.

| 5.3) | Omistusosuudet on joka tapauksessa myytävä sitoumusten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.3)

Omistusosuudet on joka tapauksessa myytävä sitoumusten mukaisesti.

| 6) | [Pankkeja koskevien omistusosuuksien myynti] NLB d.d. myy omistusosuutensa [...]-pankeissa [...] mennessä. Omistusosuuksien myynnin katsotaan toteutuneen, kun NLB d.d. on tehnyt kyseisestä omistusosuudesta sitovan myynti- ja ostosopimuksen sellaisen yhden tai useamman ostajan kanssa, joka täyttää seuraavat vaatimukset: i) ostajan oltava riippumaton NLB:stä eikä sillä saa olla yhteyksiä tähän, ii) ostajalla on oltava riittävät taloudelliset resurssit, osoitettu asiantuntemus ja motiivi ylläpitää ja kehittää ostamaansa liiketoimintaa ja/tai yrityksiä elinkelpoisina ja aktiivisina kilpailijoina, iii) ostajiin ei saa liittyä lähtökohtaisesti kilpailullisia ongelmia tai riskiä siitä, että sitoumusten täytäntöönpano viivästyy, ja erityisesti on voitava kohtuudella olettaa, että ostajat saavat asianmukaisilta sääntelyviranomaisilta kaikki tarvittavat luvat kyseisen liiketoiminnan ostamiseen. Jos NLB d.d. ei ole tehnyt [...] koskevia omistusosuuksiaan koskevia sitovia myynti- ja ostosopimuksia [...] mennessä, se antaa (19 kohdan mukaisesti nimitetylle) divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle yksinoikeuden näiden omistusosuuksien (tai niiden jäljellä olevien osien) myyntiin ilman vähimmäishintaa [...] mennessä yhdelle tai useammalle ostajalle, joka täyttää edellä tässä 6 kohdassa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

6)

[Pankkeja koskevien omistusosuuksien myynti] NLB d.d. myy omistusosuutensa [...]-pankeissa [...] mennessä. Omistusosuuksien myynnin katsotaan toteutuneen, kun NLB d.d. on tehnyt kyseisestä omistusosuudesta sitovan myynti- ja ostosopimuksen sellaisen yhden tai useamman ostajan kanssa, joka täyttää seuraavat vaatimukset: i) ostajan oltava riippumaton NLB:stä eikä sillä saa olla yhteyksiä tähän, ii) ostajalla on oltava riittävät taloudelliset resurssit, osoitettu asiantuntemus ja motiivi ylläpitää ja kehittää ostamaansa liiketoimintaa ja/tai yrityksiä elinkelpoisina ja aktiivisina kilpailijoina, iii) ostajiin ei saa liittyä lähtökohtaisesti kilpailullisia ongelmia tai riskiä siitä, että sitoumusten täytäntöönpano viivästyy, ja erityisesti on voitava kohtuudella olettaa, että ostajat saavat asianmukaisilta sääntelyviranomaisilta kaikki tarvittavat luvat kyseisen liiketoiminnan ostamiseen. Jos NLB d.d. ei ole tehnyt [...] koskevia omistusosuuksiaan koskevia sitovia myynti- ja ostosopimuksia [...] mennessä, se antaa (19 kohdan mukaisesti nimitetylle) divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle yksinoikeuden näiden omistusosuuksien (tai niiden jäljellä olevien osien) myyntiin ilman vähimmäishintaa [...] mennessä yhdelle tai useammalle ostajalle, joka täyttää edellä tässä 6 kohdassa asetetut vaatimukset.

| 6.1) | NLB d.d. luopuu lisäksi kokonaan [...]-pankkeja koskevista omistusosuuksistaan [...] mennessä. Jos NLB d.d. ei ole divestoinut [...] koskevaa omistusosuuttaan kokonaisuudessaan [...] mennessä, se ehdottaa oma-aloitteisesti antavansa täyden tukensa ja puoltavan äänensä kaikille toimenpiteille, päätöksille tai osakkeenomistajien ratkaisuille, jotka ovat tarpeen [...] asettamiseksi run off -tilaan [...] alkaen sen lainasalkun raukeamiseen saakka (enintään kolmeksi vuodeksi), ja toteuttaa nämä toimenpiteet, päätökset tai ratkaisut. NLB d.d. ehdottaa joka tapauksessa oma-aloitteisesti antavansa täyden tukensa ja puoltavan äänensä kaikille toimenpiteille, päätöksille tai osakkeenomistajien ratkaisuille, jotka ovat tarpeen, jotta [...] pidättyy uudesta luotonannosta [...]-pankille, ja toteuttaa nämä toimenpiteet, päätökset tai ratkaisut. |
| --- | --- |

6.1)

NLB d.d. luopuu lisäksi kokonaan [...]-pankkeja koskevista omistusosuuksistaan [...] mennessä. Jos NLB d.d. ei ole divestoinut [...] koskevaa omistusosuuttaan kokonaisuudessaan [...] mennessä, se ehdottaa oma-aloitteisesti antavansa täyden tukensa ja puoltavan äänensä kaikille toimenpiteille, päätöksille tai osakkeenomistajien ratkaisuille, jotka ovat tarpeen [...] asettamiseksi run off -tilaan [...] alkaen sen lainasalkun raukeamiseen saakka (enintään kolmeksi vuodeksi), ja toteuttaa nämä toimenpiteet, päätökset tai ratkaisut. NLB d.d. ehdottaa joka tapauksessa oma-aloitteisesti antavansa täyden tukensa ja puoltavan äänensä kaikille toimenpiteille, päätöksille tai osakkeenomistajien ratkaisuille, jotka ovat tarpeen, jotta [...] pidättyy uudesta luotonannosta [...]-pankille, ja toteuttaa nämä toimenpiteet, päätökset tai ratkaisut.

| 7) | [Luottoliiketoiminnan vähentäminen ja [...] lopettaminen] NLB d.d. vähentää markkinaläsnäoloaan seuraavilla tavoilla:






  a) | [...] lopettaminen [...] mennessä; |
| --- | --- | --- |

7)

[Luottoliiketoiminnan vähentäminen ja [...] lopettaminen] NLB d.d. vähentää markkinaläsnäoloaan seuraavilla tavoilla:

a)

[...] lopettaminen [...] mennessä;

| b) | luottoliiketoiminnan vähentäminen Sloveniassa seuraavien kumppaneiden kanssa:






  b.1) | rahoitusalan holdingyhtiöt [SIC-koodit 64.200, 64.300, 64.920, 64.990, 70.100, 70.200 ja 70.220 (1)]; tämän salkun riskipainotetut omaisuuserät (”RWA”) olivat [500–550] miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012. NLB d.d. varmistaa, että tämän salkun riskipainottuja omaisuuseriä vähennetään seuraavan aikataulun mukaisesti:










  2013 loppu | 2014 loppu | 2015 loppu | 2016 loppu | 2017 puoliv. | 2017 loppu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

b)

luottoliiketoiminnan vähentäminen Sloveniassa seuraavien kumppaneiden kanssa:

b.1)

rahoitusalan holdingyhtiöt [SIC-koodit 64.200, 64.300, 64.920, 64.990, 70.100, 70.200 ja 70.220 (1)]; tämän salkun riskipainotetut omaisuuserät (”RWA”) olivat [500–550] miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012. NLB d.d. varmistaa, että tämän salkun riskipainottuja omaisuuseriä vähennetään seuraavan aikataulun mukaisesti:

2013 loppu

2014 loppu

2015 loppu

2016 loppu

2017 puoliv.

2017 loppu

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| b.2) | kuljetusalan yritysasiakkaat, joita koskevat sitoumukset ovat yli miljoona euroa [SIC-koodit 49.392, 49.410, 50.200 ja 51.100, 52.290 (2)]; tämän salkun riskipainotetut omaisuuserät olivat [100–150] miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012. NLB d.d. varmistaa, että tämän salkun riskipainotettuja omaisuuseriä vähennetään seuraavan aikataulun mukaisesti.










  2013 loppu | 2014 loppu | 2015 loppu | 2016 loppu | 2017 puoliv. | 2017 loppu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

b.2)

kuljetusalan yritysasiakkaat, joita koskevat sitoumukset ovat yli miljoona euroa [SIC-koodit 49.392, 49.410, 50.200 ja 51.100, 52.290 (2)]; tämän salkun riskipainotetut omaisuuserät olivat [100–150] miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012. NLB d.d. varmistaa, että tämän salkun riskipainotettuja omaisuuseriä vähennetään seuraavan aikataulun mukaisesti.

2013 loppu

2014 loppu

2015 loppu

2016 loppu

2017 puoliv.

2017 loppu

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| b.3) | rakennusalan yritysasiakkaat, joita koskevat sitoumukset ovat yli viisi miljoonaa euroa [SIC-koodit 41.100, 41.200, 42.110, 42.220 ja 68.100 (3)]; tämän salkun riskipainotetut omaisuuserät olivat [900–950] miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012. NLB d.d. varmistaa, että tämän salkun riskipainottuja omaisuuseriä vähennetään seuraavan aikataulun mukaisesti:










  2013 loppu | 2014 loppu | 2015 loppu | 2016 loppu | 2017 puoliv. | 2017 loppu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

b.3)

rakennusalan yritysasiakkaat, joita koskevat sitoumukset ovat yli viisi miljoonaa euroa [SIC-koodit 41.100, 41.200, 42.110, 42.220 ja 68.100 (3)]; tämän salkun riskipainotetut omaisuuserät olivat [900–950] miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012. NLB d.d. varmistaa, että tämän salkun riskipainottuja omaisuuseriä vähennetään seuraavan aikataulun mukaisesti:

2013 loppu

2014 loppu

2015 loppu

2016 loppu

2017 puoliv.

2017 loppu

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| 7.1) | Jos riskipainotettuja omaisuuseriä koskevista vähennystavoitteista jäädään jollakin näistä kolmesta alasta yli [10–20] prosenttia, NLB d.d. pidättyy uusista luototustoiminnoista kyseisellä alalla Sloveniassa, kunnes kyseinen riskipainotettuja omaisuuseriä koskeva vähennystavoite saavutetaan. Lisäksi NLB:n on toimitettava komissiolle viipymättä varasuunnitelma, joka osoittaa sen valmiudet saavuttaa kyseinen riskipainotettujen omaisuuserien vähennystavoite tai kyseiset riskipainotettujen omaisuuserien vähennystavoitteet 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä. |
| --- | --- |

7.1)

Jos riskipainotettuja omaisuuseriä koskevista vähennystavoitteista jäädään jollakin näistä kolmesta alasta yli [10–20] prosenttia, NLB d.d. pidättyy uusista luototustoiminnoista kyseisellä alalla Sloveniassa, kunnes kyseinen riskipainotettuja omaisuuseriä koskeva vähennystavoite saavutetaan. Lisäksi NLB:n on toimitettava komissiolle viipymättä varasuunnitelma, joka osoittaa sen valmiudet saavuttaa kyseinen riskipainotettujen omaisuuserien vähennystavoite tai kyseiset riskipainotettujen omaisuuserien vähennystavoitteet 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä.

| 8) | [Liiketoiminta ulkomaisten asiakkaiden kanssa] NLB d.d. pidättyy uusista luototustoimista sellaisten Slovenian ulkopuolelle sijoittautuneiden yritysasiakkaiden kanssa, jotka eivät kuulu konserneihin, joiden päätoimipaikka tai pääasiallinen edunsaaja on Sloveniassa. NLB d.d. rajoittaa toimensa tällaisten asiakkaiden kanssa luottosopimusten asianmukaiseen toteuttamiseen ja hallinnointiin. Täsmennykseksi todettakoon, ettei tämä rajoitus koske ulkomaankauppaan ja vientiin tarkoitettua rahoitusta slovenialaisille yrityksille eikä rahamarkkinasijoittamiseen liittyvää toimintaa ulkomaisten pankkien kanssa. |
| --- | --- |

8)

[Liiketoiminta ulkomaisten asiakkaiden kanssa] NLB d.d. pidättyy uusista luototustoimista sellaisten Slovenian ulkopuolelle sijoittautuneiden yritysasiakkaiden kanssa, jotka eivät kuulu konserneihin, joiden päätoimipaikka tai pääasiallinen edunsaaja on Sloveniassa. NLB d.d. rajoittaa toimensa tällaisten asiakkaiden kanssa luottosopimusten asianmukaiseen toteuttamiseen ja hallinnointiin. Täsmennykseksi todettakoon, ettei tämä rajoitus koske ulkomaankauppaan ja vientiin tarkoitettua rahoitusta slovenialaisille yrityksille eikä rahamarkkinasijoittamiseen liittyvää toimintaa ulkomaisten pankkien kanssa.

| 9) | [Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä] Slovenia sitoutuu ajantasaistamaan NLB:n hallinnointi- ja ohjausjärjestelmärakenteet unionin vakavaraisuusdirektiivin ja Slovenian kansallisen lainsäädännön mukaisiksi. Muutokset, joita tämä edellyttää NLB d.d:n yhtiöjärjestyksissä ja sisäisissä säännöissä, on toteutettava kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on hyväksynyt päätöksen NLB:n rakenneuudistussuunnitelmasta. Erityisesti |
| --- | --- |

9)

[Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä] Slovenia sitoutuu ajantasaistamaan NLB:n hallinnointi- ja ohjausjärjestelmärakenteet unionin vakavaraisuusdirektiivin ja Slovenian kansallisen lainsäädännön mukaisiksi. Muutokset, joita tämä edellyttää NLB d.d:n yhtiöjärjestyksissä ja sisäisissä säännöissä, on toteutettava kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on hyväksynyt päätöksen NLB:n rakenneuudistussuunnitelmasta. Erityisesti

| 9.1) | Slovenia sitoutuu noudattamaan






  a) | hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevia sääntöjä 9.2–9.9 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

9.1)

Slovenia sitoutuu noudattamaan

a)

hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevia sääntöjä 9.2–9.9 kohdan mukaisesti;

| b) | kehystä ja vastuunjakoa, josta on säädetty yrityksiä ja pankkitoimintaa/sääntelyä koskevassa Slovenian lainsäädännössä, jota sovelletaan rahoituslaitosten osakkaisiin, hallintoneuvostoon ja valvontaelimiin sovellettavassa Slovenian lainsäädännössä; ja |
| --- | --- |

b)

kehystä ja vastuunjakoa, josta on säädetty yrityksiä ja pankkitoimintaa/sääntelyä koskevassa Slovenian lainsäädännössä, jota sovelletaan rahoituslaitosten osakkaisiin, hallintoneuvostoon ja valvontaelimiin sovellettavassa Slovenian lainsäädännössä; ja

| c) | komission ohjeita, jotka koskevat hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ja sellaisten pankkien suhteisiin sovellettavaa kehystä, joissa valtio on osakkaana; |
| --- | --- |

c)

komission ohjeita, jotka koskevat hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää ja sellaisten pankkien suhteisiin sovellettavaa kehystä, joissa valtio on osakkaana;

| 9.2) | ainoastaan NLB d.d:n hallintoneuvostolla on valtuudet ja vastuut, jotka liittyvät NLB:n päivittäisliiketoiminnan riippumattomaan hoitamiseen yksinomaan pankin intressien mukaisesti. Valvontaelin, osakkeenomistajien kokous tai jokin osakkeenomistajan edustaja ei voi antaa ohjeita hallintoneuvostolle tai puuttua muulla tavoin pankin päivittäiseen johtamiseen; |
| --- | --- |

9.2)

ainoastaan NLB d.d:n hallintoneuvostolla on valtuudet ja vastuut, jotka liittyvät NLB:n päivittäisliiketoiminnan riippumattomaan hoitamiseen yksinomaan pankin intressien mukaisesti. Valvontaelin, osakkeenomistajien kokous tai jokin osakkeenomistajan edustaja ei voi antaa ohjeita hallintoneuvostolle tai puuttua muulla tavoin pankin päivittäiseen johtamiseen;

| 9.3) | valvontaelimen suorittamaa valvontaa ja seurantaa lukuun ottamatta mikään muu yrityksen elin tai yksikkö ei ohjeista hallintoneuvostoa; etenkään osakkeenomistajat tai valtio eivät saa ohjeistaa suoraan tai välillisesti hallintoneuvostoa. Tämä pätee myös yhtiökokoukseen, jonka päätöksentekovaltuudet rajataan ainoastaan lain ja yhtiöjärjestysten mukaisiin päätöksiin. Lisäksi yksityisten, jotka käyttävät vaikutusvaltaansa yritykseen saadakseen hallintoneuvoston jäsenet toimimaan yhtiötä tai sen osakkeenomistajia vahingoittavalla tavalla on korvattava nämä vahingot yritykselle; |
| --- | --- |

9.3)

valvontaelimen suorittamaa valvontaa ja seurantaa lukuun ottamatta mikään muu yrityksen elin tai yksikkö ei ohjeista hallintoneuvostoa; etenkään osakkeenomistajat tai valtio eivät saa ohjeistaa suoraan tai välillisesti hallintoneuvostoa. Tämä pätee myös yhtiökokoukseen, jonka päätöksentekovaltuudet rajataan ainoastaan lain ja yhtiöjärjestysten mukaisiin päätöksiin. Lisäksi yksityisten, jotka käyttävät vaikutusvaltaansa yritykseen saadakseen hallintoneuvoston jäsenet toimimaan yhtiötä tai sen osakkeenomistajia vahingoittavalla tavalla on korvattava nämä vahingot yritykselle;

| 9.4) | pankin ja sen osakkeenomistajien, erityisesti Slovenian, välisissä suhteissa toimitaan markkinaehtoisesti; |
| --- | --- |

9.4)

pankin ja sen osakkeenomistajien, erityisesti Slovenian, välisissä suhteissa toimitaan markkinaehtoisesti;

| 9.5) | kaikkien valvontaelimen jäsenten on läpäistävä soveltuvuustestit eli heidän on oltava luotettavia ja heillä on oltava vaadittava ammattitaito voidakseen asianmukaisesti arvioida ja valvoa NLB:n liiketoimintaa. Slovenia ei puutu valvontaelimen jäsenten ja johtajien nimityksiin muulla tavoin kuin käyttämällä Slovenian tavanomaisesta yhtiöoikeudesta johtuvia osakkeenomistajan oikeuksiaan; |
| --- | --- |

9.5)

kaikkien valvontaelimen jäsenten on läpäistävä soveltuvuustestit eli heidän on oltava luotettavia ja heillä on oltava vaadittava ammattitaito voidakseen asianmukaisesti arvioida ja valvoa NLB:n liiketoimintaa. Slovenia ei puutu valvontaelimen jäsenten ja johtajien nimityksiin muulla tavoin kuin käyttämällä Slovenian tavanomaisesta yhtiöoikeudesta johtuvia osakkeenomistajan oikeuksiaan;

| 9.6) | hallintoneuvoston ja sen toimikuntien paikoista ja äänestysoikeuksista kaksi kolmasosaa osoitetaan riippumattomille asiantuntijoille eli henkilöille, jotka eivät työskentele suoraan eivätkä ole työskennelleet nimitystään edeltävän 24 kuukauden aikana Slovenian hallitukselle ja jotka eivät työskentele kyseisenä ajankohtana tai jotka eivät ole nimitystään edeltävän 24 kuukauden aikana työskennelleet Slovenian minkään puolueen johto- tai hallintotehtävissä; |
| --- | --- |

9.6)

hallintoneuvoston ja sen toimikuntien paikoista ja äänestysoikeuksista kaksi kolmasosaa osoitetaan riippumattomille asiantuntijoille eli henkilöille, jotka eivät työskentele suoraan eivätkä ole työskennelleet nimitystään edeltävän 24 kuukauden aikana Slovenian hallitukselle ja jotka eivät työskentele kyseisenä ajankohtana tai jotka eivät ole nimitystään edeltävän 24 kuukauden aikana työskennelleet Slovenian minkään puolueen johto- tai hallintotehtävissä;

| 9.7) | NLB varmistaa tehokkaan, riippumattoman ja objektiivisen sisäisistä tarkastuksista vastaavan toiminnon. Tämä toiminto raportoi ja vastaa ainoastaan hallintoneuvostolle ja valvontaelimen tarkastustoimikunnalle, jonka jäsenistä ainakin yhdellä on oltava äskettäistä asianmukaista rahoitusalan kokemusta. Sisäisen tarkastustoiminnon havaintoihin ja suosituksiin on kiinnitettävä asianmukaista huomiota ja niistä on keskusteltava tarkastustoimikunnassa/hallintoneuvostossa, minkä perusteella ongelmiin puuttumiseksi on laadittava asianmukainen toimintasuunnitelma. Päätös olla toimimatta sisäisen tarkastuksen tulosten perusteella on perusteltava hyvin ja siitä on pyydettäessä raportoitava valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle; |
| --- | --- |

9.7)

NLB varmistaa tehokkaan, riippumattoman ja objektiivisen sisäisistä tarkastuksista vastaavan toiminnon. Tämä toiminto raportoi ja vastaa ainoastaan hallintoneuvostolle ja valvontaelimen tarkastustoimikunnalle, jonka jäsenistä ainakin yhdellä on oltava äskettäistä asianmukaista rahoitusalan kokemusta. Sisäisen tarkastustoiminnon havaintoihin ja suosituksiin on kiinnitettävä asianmukaista huomiota ja niistä on keskusteltava tarkastustoimikunnassa/hallintoneuvostossa, minkä perusteella ongelmiin puuttumiseksi on laadittava asianmukainen toimintasuunnitelma. Päätös olla toimimatta sisäisen tarkastuksen tulosten perusteella on perusteltava hyvin ja siitä on pyydettäessä raportoitava valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle;

| 9.8) | NLB noudattaa järkevää ja vakaata kestävyyttä edistävää politiikkaa, kun se toteuttaa suunniteltuja toimenpiteitä. NLB tarkistaa edelleen sisäistä kannustinjärjestelmää ja palkkauspolitiikkaansa ja ryhtyy toimiin varmistaakseen, etteivät ne kannusta kohtuuttomaan riskinottoon ja että ne ovat pitkän aikavälin kestävien tavoitteiden mukaisia ja läpinäkyviä. Pankin hallintoelinten jäsenten ja johtavien työntekijöiden palkkioissa on otettava huomioon erityisesti kyseisen henkilön panos pankin taloudelliseen asemaan ja tarve soveltaa markkinalähtöistä palkkatasoa, jotta tehtäviin voidaan palkata soveltuvat henkilöt, jotka pystyvät kehittämään kestävää liiketoimintaa. NLB:n palkkiopolitiikassa ja palkkiokäytännöissä noudatetaan Euroopan pankkiviranomaisen 10 päivänä joulukuuta 2010 julkaisemia palkkiopolitiikkoja ja palkkiokäytäntöjä koskevia ohjeita. Vuosittain maksettavien palkkioiden vaihtelut rajataan seuraavasti:






  a) | hallintoneuvosto: viisi kuukausipalkkaa; |
| --- | --- | --- |

9.8)

NLB noudattaa järkevää ja vakaata kestävyyttä edistävää politiikkaa, kun se toteuttaa suunniteltuja toimenpiteitä. NLB tarkistaa edelleen sisäistä kannustinjärjestelmää ja palkkauspolitiikkaansa ja ryhtyy toimiin varmistaakseen, etteivät ne kannusta kohtuuttomaan riskinottoon ja että ne ovat pitkän aikavälin kestävien tavoitteiden mukaisia ja läpinäkyviä. Pankin hallintoelinten jäsenten ja johtavien työntekijöiden palkkioissa on otettava huomioon erityisesti kyseisen henkilön panos pankin taloudelliseen asemaan ja tarve soveltaa markkinalähtöistä palkkatasoa, jotta tehtäviin voidaan palkata soveltuvat henkilöt, jotka pystyvät kehittämään kestävää liiketoimintaa. NLB:n palkkiopolitiikassa ja palkkiokäytännöissä noudatetaan Euroopan pankkiviranomaisen 10 päivänä joulukuuta 2010 julkaisemia palkkiopolitiikkoja ja palkkiokäytäntöjä koskevia ohjeita. Vuosittain maksettavien palkkioiden vaihtelut rajataan seuraavasti:

a)

hallintoneuvosto: viisi kuukausipalkkaa;

| b) | front office -toiminnoissa erityistehtävissä (4) toimivat työntekijät: viisi kuukausipalkkaa; |
| --- | --- |

b)

front office -toiminnoissa erityistehtävissä (4) toimivat työntekijät: viisi kuukausipalkkaa;

| c) | muissa toiminnoissa erityistehtävissä toimivat työntekijät: kolme kuukausipalkkaa; |
| --- | --- |

c)

muissa toiminnoissa erityistehtävissä toimivat työntekijät: kolme kuukausipalkkaa;

Ainakin 50 prosenttia muuttuvasta palkkiosta maksetaan kolmen vuoden aikana.

| 9.9) | Edellä 9.8 kohdassa mainitusta sitoumuksesta huolimatta hallintoelimen jäsenen ja erityistehtävissä toimivan työntekijän kokonaispalkkio rajoitetaan asianmukaiselle tasolle koko rakenneuudistuskaudeksi. Tällaisen henkilön kokonaispalkkio ei voi olla enemmän kuin 15 kertaa Slovenian keskipalkkaa suurempi tai kymmenen kertaa NLB d.d:ssä maksettua keskipalkkaa suurempi. Edellä mainittuja rajoituksia sovelletaan rakenneuudistuskauden loppuun saakka. |
| --- | --- |

9.9)

Edellä 9.8 kohdassa mainitusta sitoumuksesta huolimatta hallintoelimen jäsenen ja erityistehtävissä toimivan työntekijän kokonaispalkkio rajoitetaan asianmukaiselle tasolle koko rakenneuudistuskaudeksi. Tällaisen henkilön kokonaispalkkio ei voi olla enemmän kuin 15 kertaa Slovenian keskipalkkaa suurempi tai kymmenen kertaa NLB d.d:ssä maksettua keskipalkkaa suurempi. Edellä mainittuja rajoituksia sovelletaan rakenneuudistuskauden loppuun saakka.

| 9.9.1) | Tiedotettuaan asiasta valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle NLB voi mukauttaa edellä mainittuja vuosipalkkion enimmäisrajoja Slovenian inflaation perusteella. |
| --- | --- |

9.9.1)

Tiedotettuaan asiasta valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle NLB voi mukauttaa edellä mainittuja vuosipalkkion enimmäisrajoja Slovenian inflaation perusteella.

| 9.9.2) | Lain sallimissa rajoissa NLB voi palkita elintensä ja toimikuntiensa jäseniä, työntekijöitä ja keskeisiä toimijoita seuraavien periaatteiden mukaisesti:






  b.1) | kyseisen henkilön panos NLB:n taloudelliseen asemaan erityisesti aiemmissa liiketoimintapolitiikoissa ja riskinhallintatoimissa; ja |
| --- | --- | --- |

9.9.2)

Lain sallimissa rajoissa NLB voi palkita elintensä ja toimikuntiensa jäseniä, työntekijöitä ja keskeisiä toimijoita seuraavien periaatteiden mukaisesti:

b.1)

kyseisen henkilön panos NLB:n taloudelliseen asemaan erityisesti aiemmissa liiketoimintapolitiikoissa ja riskinhallintatoimissa; ja

| b.2) | tarve noudattaa markkinalähtöistä palkkausta, jotta voidaan palkata hyvin soveltuvat henkilöt, jotka pystyvät kehittämään kestävää kasvua. |
| --- | --- |

b.2)

tarve noudattaa markkinalähtöistä palkkausta, jotta voidaan palkata hyvin soveltuvat henkilöt, jotka pystyvät kehittämään kestävää kasvua.

| 9.10) | Slovenia varmistaa, että kaikki valtio-omisteiset pankit pysyvät erillisinä taloudellisina yksikköinä, joilla on unionin sulautuma-asetuksen ja toimivaltakysymyksistä annetun komission tiedonannon mukainen riippumattoman päätöksentekovalta. Slovenia varmistaa erityisesti, että






  a) | kaikki hallituksen elimille toimitetut luottamukselliset, kaupallisesti arkaluonteiset ja henkilöitä koskevat tiedot, joissa on vastaava merkintä, käsitellään niiden luonteen mukaisesti ja ettei niitä välitetä muille pankille tai yrityksille, joissa valtio on osakkaana; |
| --- | --- | --- |

9.10)

Slovenia varmistaa, että kaikki valtio-omisteiset pankit pysyvät erillisinä taloudellisina yksikköinä, joilla on unionin sulautuma-asetuksen ja toimivaltakysymyksistä annetun komission tiedonannon mukainen riippumattoman päätöksentekovalta. Slovenia varmistaa erityisesti, että

a)

kaikki hallituksen elimille toimitetut luottamukselliset, kaupallisesti arkaluonteiset ja henkilöitä koskevat tiedot, joissa on vastaava merkintä, käsitellään niiden luonteen mukaisesti ja ettei niitä välitetä muille pankille tai yrityksille, joissa valtio on osakkaana;

| b) | hallitus hallinnoi ja ylläpitää osakkuuttaan pankissa erillään sen muita osakkuuspankkeja koskevista intresseistään; |
| --- | --- |

b)

hallitus hallinnoi ja ylläpitää osakkuuttaan pankissa erillään sen muita osakkuuspankkeja koskevista intresseistään;

| c) | muita pankkeja koskevien kaikkien valtion oikeuksien käyttö ja valtion intressien hallinta perustuu kaupallisuuteen eikä niillä estetä, rajoiteta, vääristetä taikka merkittävästi helpoteta tai estetä tehokasta kilpailua. Valtion osakkuuksien mahdollisten siirtojen on tapahduttava läpinäkyvässä, avoimessa ja kilpailulle altistetussa menettelyssä. |
| --- | --- |

c)

muita pankkeja koskevien kaikkien valtion oikeuksien käyttö ja valtion intressien hallinta perustuu kaupallisuuteen eikä niillä estetä, rajoiteta, vääristetä taikka merkittävästi helpoteta tai estetä tehokasta kilpailua. Valtion osakkuuksien mahdollisten siirtojen on tapahduttava läpinäkyvässä, avoimessa ja kilpailulle altistetussa menettelyssä.

| 10) | [Riskinhallinta- ja luotonantopolitiikka] NLB tarkistaa riskinhallintaprosessiaan, ja erityisesti NLB d.d. ja sen peruspankkitoimintaa harjoittavat tytäryhtiöt (5) |
| --- | --- |

10)

[Riskinhallinta- ja luotonantopolitiikka] NLB tarkistaa riskinhallintaprosessiaan, ja erityisesti NLB d.d. ja sen peruspankkitoimintaa harjoittavat tytäryhtiöt (5)

| 10.1) | hinnoittelevat jokaisen uuden lainan (uutena lainana pidetään kaikkia uusia liiketoimia, jotka eivät liity nykyisiin liiketoimiin) asianmukaisen sisäisen hinnoitteluvälineen (kuten tällä hetkellä käytössä olevan ”Kreditni Kalkulator” -välineen ja sen tulevan uuden version) avulla tai (yksityisasiakkaiden ja pk-yritysten (6) massamarkkinapalveluja koskevissa sitoumuksissa) asianmukaisten sisäisten hinnoitteluohjeiden avulla. Uusien lainojen hinnoittelua pidetään asianmukaisena, kun uuden lainan avulla voidaan saavuttaa joko yksittäisessä lainassa tai kussakin asiakassuhteessa vuonna 2014 vähintään [...] prosentin, vuonna 2015 vähintään [...] prosentin, vuonna 2016 vähintään [...] prosentin ja vuonna 2017 vähintään [...] prosentin suuruinen positiivinen oman pääoman tuotto (”RoE”) ennen veroja. Asiakassuhteen oman pääoman tuoton laskennassa voidaan ottaa huomioon korkotulot, maksut sekä yhdistelmänä muut saman asiakkaan tuotteet. Asiakaskohtainen oman pääoman tuoton laskenta ja oman pääoman vähimmäistuottoon perustuva hinnoittelu on otettava käyttöön 30 päivään kesäkuuta 2014 mennessä NLB:ssä ja 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä kaikissa siihen läheisesti liittyvissä peruspankkitoimintaa harjoittavissa yrityksissä.






  a) | Tässä laskennassa voidaan ottaa huomioon yhden asiakkaan kaikkien lainojen volyymipainotettu keskiarvo (tämän päätöksen hyväksymispäivästä alkaen), muu palkkioliiketoiminta tai pankkitapahtumat, jotka vaikuttavat kyseiseen asiakassuhteen kannattavuuteen siten, että uuden lainan tuotto voi olla alhaisempi, jos muista palkkioliiketoimista tai pankkitapahtumista saatavat tulot kompensoivat heikomman tuoton. Uusista lainoista on laadittava luottoasiakirjat, jotka osoittavat ennen sopimuksen tekemistä lasketun oman pääoman tuoton joko yksittäiselle lainalle tai muulle yksittäisen asiakkaan voimassa olevalle sitoumukselle palkkioliiketoimet ja pankkitapahtumat mukaan luettuina. Yksityisasiakkaiden massamarkkinapalvelujen ja pk-yritysten liiketoimien osalta ennen sopimuksen tekemistä laskettavan oman pääoman tuoton määrittäminen voidaan korvata varmistamalla, että liiketoimi on hinnoiteltu sisäisten hinnoitteluohjeiden mukaisesti, ja osoittamalla keskitetysti, että hinnoitteluohjeilla varmistetaan seuraavansuuruinen oman pääoman tuotto: [...] prosenttia vuonna 2014, [...] prosenttia vuonna 2015, [...] prosenttia vuonna 2016 ja [...] prosenttia vuonna 2017. |
| --- | --- | --- |

10.1)

hinnoittelevat jokaisen uuden lainan (uutena lainana pidetään kaikkia uusia liiketoimia, jotka eivät liity nykyisiin liiketoimiin) asianmukaisen sisäisen hinnoitteluvälineen (kuten tällä hetkellä käytössä olevan ”Kreditni Kalkulator” -välineen ja sen tulevan uuden version) avulla tai (yksityisasiakkaiden ja pk-yritysten (6) massamarkkinapalveluja koskevissa sitoumuksissa) asianmukaisten sisäisten hinnoitteluohjeiden avulla. Uusien lainojen hinnoittelua pidetään asianmukaisena, kun uuden lainan avulla voidaan saavuttaa joko yksittäisessä lainassa tai kussakin asiakassuhteessa vuonna 2014 vähintään [...] prosentin, vuonna 2015 vähintään [...] prosentin, vuonna 2016 vähintään [...] prosentin ja vuonna 2017 vähintään [...] prosentin suuruinen positiivinen oman pääoman tuotto (”RoE”) ennen veroja. Asiakassuhteen oman pääoman tuoton laskennassa voidaan ottaa huomioon korkotulot, maksut sekä yhdistelmänä muut saman asiakkaan tuotteet. Asiakaskohtainen oman pääoman tuoton laskenta ja oman pääoman vähimmäistuottoon perustuva hinnoittelu on otettava käyttöön 30 päivään kesäkuuta 2014 mennessä NLB:ssä ja 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä kaikissa siihen läheisesti liittyvissä peruspankkitoimintaa harjoittavissa yrityksissä.

a)

Tässä laskennassa voidaan ottaa huomioon yhden asiakkaan kaikkien lainojen volyymipainotettu keskiarvo (tämän päätöksen hyväksymispäivästä alkaen), muu palkkioliiketoiminta tai pankkitapahtumat, jotka vaikuttavat kyseiseen asiakassuhteen kannattavuuteen siten, että uuden lainan tuotto voi olla alhaisempi, jos muista palkkioliiketoimista tai pankkitapahtumista saatavat tulot kompensoivat heikomman tuoton. Uusista lainoista on laadittava luottoasiakirjat, jotka osoittavat ennen sopimuksen tekemistä lasketun oman pääoman tuoton joko yksittäiselle lainalle tai muulle yksittäisen asiakkaan voimassa olevalle sitoumukselle palkkioliiketoimet ja pankkitapahtumat mukaan luettuina. Yksityisasiakkaiden massamarkkinapalvelujen ja pk-yritysten liiketoimien osalta ennen sopimuksen tekemistä laskettavan oman pääoman tuoton määrittäminen voidaan korvata varmistamalla, että liiketoimi on hinnoiteltu sisäisten hinnoitteluohjeiden mukaisesti, ja osoittamalla keskitetysti, että hinnoitteluohjeilla varmistetaan seuraavansuuruinen oman pääoman tuotto: [...] prosenttia vuonna 2014, [...] prosenttia vuonna 2015, [...] prosenttia vuonna 2016 ja [...] prosenttia vuonna 2017.

| b) | Alhaisempaan hintatasoon johtavat hinnoittelupoikkeamat on dokumentoitava. Dokumentaation on sisällettävä vankat taloudelliset perusteet poikkeamalle, ja se on esitettävä valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle. Poikkeamien kokonaismäärä ei saa ylittää 10.6 kohdassa määriteltyjä summia. |
| --- | --- |

b)

Alhaisempaan hintatasoon johtavat hinnoittelupoikkeamat on dokumentoitava. Dokumentaation on sisällettävä vankat taloudelliset perusteet poikkeamalle, ja se on esitettävä valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle. Poikkeamien kokonaismäärä ei saa ylittää 10.6 kohdassa määriteltyjä summia.

| c) | Luottosopimukset, joihin ei sovelleta tätä hinnoittelujärjestelmää: läheisten kumppanien (mm. konsernien jäsenten ja työntekijöiden) kanssa suoritetut liiketoimet, rakenneuudistustapaukset (D-, E- ja C-asiakkaiden kanssa, joissa maksuviive on yli 90 päivää) ja kaikki rahamarkkinatoimet; |
| --- | --- |

c)

Luottosopimukset, joihin ei sovelleta tätä hinnoittelujärjestelmää: läheisten kumppanien (mm. konsernien jäsenten ja työntekijöiden) kanssa suoritetut liiketoimet, rakenneuudistustapaukset (D-, E- ja C-asiakkaiden kanssa, joissa maksuviive on yli 90 päivää) ja kaikki rahamarkkinatoimet;

| 10.2) | mukauttavat luottoluokitusmenettelyä siten, että tilinpäätösanalyysi ja luottopisteytys, joista käy ilmi vähintään velkasuhdetta ja suorituskykyä koskevat perusteet, kuten pääomantuoton, liiketuloksen (EBIT) suhde nettorahoituskuluihin, velka/EBITDA ja velka (velka+pääoma), otetaan huomioon ennen jokaisen uuden luottositoumuksen tekemistä yritysasiakkaan kanssa. Kaikki asiakkaat, joita koskevat NLB d.d:n sitoumukset ylittävät miljoona euroa, on luokiteltava uudelleen vuosittain; |
| --- | --- |

10.2)

mukauttavat luottoluokitusmenettelyä siten, että tilinpäätösanalyysi ja luottopisteytys, joista käy ilmi vähintään velkasuhdetta ja suorituskykyä koskevat perusteet, kuten pääomantuoton, liiketuloksen (EBIT) suhde nettorahoituskuluihin, velka/EBITDA ja velka (velka+pääoma), otetaan huomioon ennen jokaisen uuden luottositoumuksen tekemistä yritysasiakkaan kanssa. Kaikki asiakkaat, joita koskevat NLB d.d:n sitoumukset ylittävät miljoona euroa, on luokiteltava uudelleen vuosittain;

| 10.3) | dokumentoivat kaikki rakenneuudistuspäätökset eli kaikki uudet luottosopimukset sellaisten ongelmallisten asiakkaiden kanssa, joita koskeva riski on yli 10 000 euroa, ja sisällyttävät aineistoon vaihtoehtoisia ratkaisuja, kuten vakuuden toteuttamista ja sitoumuksen lopettamista, koskevan vertailun, joka osoittaa valitun ratkaisun maksimoivan nettonykyarvon pankin kannalta. Ellei vähintään [...] prosentin oman pääoman tuoton saavuttaminen ole mahdollista, rakenneuudistuspäätökset on muotoiltava sellaisiksi, että pankki pystyy päättämään sitoumuksen vähintään kahdentoista kuukauden välein. Tilanteissa, joissa NLB d.d:llä ei ole yksinomaista oikeutta ehdottaa tai hyväksyä rakenneuudistussopimuksia tai tehdä rakenneuudistuspäätöksiä, se käyttää oikeuksiaan edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti. Luettelo kaikista äskettäin tehdyistä rakenneuudistuspäätöksistä toimitetaan säännöllisesti valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle (vähintään joka kuudes kuukausi). Kutakin rakenneuudistuspäätöstä koskeva dokumentaatio on pyynnöstä esitettävä valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle; |
| --- | --- |

10.3)

dokumentoivat kaikki rakenneuudistuspäätökset eli kaikki uudet luottosopimukset sellaisten ongelmallisten asiakkaiden kanssa, joita koskeva riski on yli 10 000 euroa, ja sisällyttävät aineistoon vaihtoehtoisia ratkaisuja, kuten vakuuden toteuttamista ja sitoumuksen lopettamista, koskevan vertailun, joka osoittaa valitun ratkaisun maksimoivan nettonykyarvon pankin kannalta. Ellei vähintään [...] prosentin oman pääoman tuoton saavuttaminen ole mahdollista, rakenneuudistuspäätökset on muotoiltava sellaisiksi, että pankki pystyy päättämään sitoumuksen vähintään kahdentoista kuukauden välein. Tilanteissa, joissa NLB d.d:llä ei ole yksinomaista oikeutta ehdottaa tai hyväksyä rakenneuudistussopimuksia tai tehdä rakenneuudistuspäätöksiä, se käyttää oikeuksiaan edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti. Luettelo kaikista äskettäin tehdyistä rakenneuudistuspäätöksistä toimitetaan säännöllisesti valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle (vähintään joka kuudes kuukausi). Kutakin rakenneuudistuspäätöstä koskeva dokumentaatio on pyynnöstä esitettävä valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle;

| 10.4) | varmistavat, että kaikki pk-yritysten ja yritysasiakkaiden luottoja hyväksyvät luottovirkailijat ovat osallistuneet 30 päivään kesäkuuta 2014 mennessä sisäiseen koulutukseen, jossa heidät on perehdytetty luottoluokitusmenettelyyn ja vakiintuneisiin hinnoittelumenetelmiin; |
| --- | --- |

10.4)

varmistavat, että kaikki pk-yritysten ja yritysasiakkaiden luottoja hyväksyvät luottovirkailijat ovat osallistuneet 30 päivään kesäkuuta 2014 mennessä sisäiseen koulutukseen, jossa heidät on perehdytetty luottoluokitusmenettelyyn ja vakiintuneisiin hinnoittelumenetelmiin;

| 10.5) | siirtyvät 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä parannettuun, täysin sisäisiin luokituksiin perustuvaan asiakasluokitusjärjestelmään, jonka Slovenian keskuspankki on hyväksynyt; |
| --- | --- |

10.5)

siirtyvät 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä parannettuun, täysin sisäisiin luokituksiin perustuvaan asiakasluokitusjärjestelmään, jonka Slovenian keskuspankki on hyväksynyt;

| 10.6) | siinä tapauksessa, että valvonnasta vastaava uskottu mies toteaa NLB:n jättäneen noudattamatta jotakin tässä 10 kohdassa mainittua sitoumusta, NLB d.d toimittaa valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle kehityssuunnitelman, joka sisältää sen toteuttamat ja suunnitelmat toimet, joilla estetään sitoumusten laiminlyönti seuraavalla vuosineljänneksellä. Suunnitelma toimitetaan valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle, joka raportoi siitä seuraavassa komissiolle laatimassaan puolivuotiskertomuksessa. Jos kehityssuunnitelmalla ei saavuteta toivottuja tuloksia ja tavoitteita, NLB d.d. rajoittaa 12 kuukauden ajaksi — sitoumusten laiminlyönnin raportoimista seuraavasta neljänneksestä alkaen — uutta lainavolyymia raportointikaudella 66 prosenttiin sen raportointikauden lainavolyymin (7) suuruudesta, jona sitoumus laiminlyötiin. Tätä ei sovelleta 10.1, 10.2 ja 10.3 kohtien sitoumusten yksittäisiin laiminlyönteihin, jos valvonnasta vastaavan uskotun miehen lisätutkimuksissa käy ilmi, että laiminlyöntiä voidaan pitää yksittäisenä virheenä tai puutteena ja ettei mikään viittaa siihen, että laiminlyönnin kohteena olisivat asiakaskohtaisen kokonaisvolyymin osalta yli [...] miljoonan euron sopimukset. |
| --- | --- |

10.6)

siinä tapauksessa, että valvonnasta vastaava uskottu mies toteaa NLB:n jättäneen noudattamatta jotakin tässä 10 kohdassa mainittua sitoumusta, NLB d.d toimittaa valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle kehityssuunnitelman, joka sisältää sen toteuttamat ja suunnitelmat toimet, joilla estetään sitoumusten laiminlyönti seuraavalla vuosineljänneksellä. Suunnitelma toimitetaan valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle, joka raportoi siitä seuraavassa komissiolle laatimassaan puolivuotiskertomuksessa. Jos kehityssuunnitelmalla ei saavuteta toivottuja tuloksia ja tavoitteita, NLB d.d. rajoittaa 12 kuukauden ajaksi — sitoumusten laiminlyönnin raportoimista seuraavasta neljänneksestä alkaen — uutta lainavolyymia raportointikaudella 66 prosenttiin sen raportointikauden lainavolyymin (7) suuruudesta, jona sitoumus laiminlyötiin. Tätä ei sovelleta 10.1, 10.2 ja 10.3 kohtien sitoumusten yksittäisiin laiminlyönteihin, jos valvonnasta vastaavan uskotun miehen lisätutkimuksissa käy ilmi, että laiminlyöntiä voidaan pitää yksittäisenä virheenä tai puutteena ja ettei mikään viittaa siihen, että laiminlyönnin kohteena olisivat asiakaskohtaisen kokonaisvolyymin osalta yli [...] miljoonan euron sopimukset.

| 11) | [Syrjintäkielto] Slovenian valtion omistuksessa olevia yrityksiä ei saa kohdella edullisemmin kuin yrityksiä, joissa valtio ei ole omistajana (syrjintäkielto). NLB d.d:n on laadittava rakenneuudistuskaudella vuosittain kertomus, jossa verrataan toisiinsa valtio-omisteisiin yrityksiin ja vastaaviin yksityisyrityksiin sovellettuja lainaehtoja. |
| --- | --- |

11)

[Syrjintäkielto] Slovenian valtion omistuksessa olevia yrityksiä ei saa kohdella edullisemmin kuin yrityksiä, joissa valtio ei ole omistajana (syrjintäkielto). NLB d.d:n on laadittava rakenneuudistuskaudella vuosittain kertomus, jossa verrataan toisiinsa valtio-omisteisiin yrityksiin ja vastaaviin yksityisyrityksiin sovellettuja lainaehtoja.

| 12) | [Menettelyä koskevat sitoumukset] Slovenia sitoutuu ottamaan käyttöön seuraavat NLB:n rakenneuudistukseen liittyvät menettelylliset suojatoimenpiteet: |
| --- | --- |

12)

[Menettelyä koskevat sitoumukset] Slovenia sitoutuu ottamaan käyttöön seuraavat NLB:n rakenneuudistukseen liittyvät menettelylliset suojatoimenpiteet:

| 12.1) | [Mainontaa ja aggressiivisia kaupallisia käytäntöjä koskevat kiellot] Kielletään mainonta, joka liittyy NLB:n hyväksi myönnettävään valtiontukeen ja valtion omistukseen NLB:ssä (tai kaikki kilpailuetu, joka perustuu jollain tavalla NLB:n saamaan tukeen tai valtion omistukseen NLB:ssä), ja estetään NLB:tä käyttämästä aggressiivisia kaupallisia strategioita, joihin ei olisi mahdollisuutta ilman valtiontukea (mainontakielto); |
| --- | --- |

12.1)

[Mainontaa ja aggressiivisia kaupallisia käytäntöjä koskevat kiellot] Kielletään mainonta, joka liittyy NLB:n hyväksi myönnettävään valtiontukeen ja valtion omistukseen NLB:ssä (tai kaikki kilpailuetu, joka perustuu jollain tavalla NLB:n saamaan tukeen tai valtion omistukseen NLB:ssä), ja estetään NLB:tä käyttämästä aggressiivisia kaupallisia strategioita, joihin ei olisi mahdollisuutta ilman valtiontukea (mainontakielto);

| 12.2) | [Pääoman takaisinmaksujärjestelmä ja osinkokielto] NLB d.d. maksaa tarkastetun vuoden tilinpäätöstilien perusteella osinkoina seuraavat summat osakkeenomistajilleen:






  i) | verovuosina 2015 ja 2016: joko i) 50 prosenttia pääomasta, joka ylittää unionin ja Slovenian oikeuden mukaisesti sovellettavan konsolidoitua vähimmäispääomaa koskevan vaatimuksen (mukaan luettuina pilarit 1 ja 2) lisättynä 100 peruspisteen pääomapuskurilla, tai ii) kyseisen vuoden nettotulot riippuen siitä, kumpi näistä on pienempi; |
| --- | --- | --- |

12.2)

[Pääoman takaisinmaksujärjestelmä ja osinkokielto] NLB d.d. maksaa tarkastetun vuoden tilinpäätöstilien perusteella osinkoina seuraavat summat osakkeenomistajilleen:

i)

verovuosina 2015 ja 2016: joko i) 50 prosenttia pääomasta, joka ylittää unionin ja Slovenian oikeuden mukaisesti sovellettavan konsolidoitua vähimmäispääomaa koskevan vaatimuksen (mukaan luettuina pilarit 1 ja 2) lisättynä 100 peruspisteen pääomapuskurilla, tai ii) kyseisen vuoden nettotulot riippuen siitä, kumpi näistä on pienempi;

| ii) | verovuonna 2017: joko i) 100 prosenttia pääomasta, joka ylittää unionin ja Slovenian oikeuden mukaisesti sovellettavan konsolidoitua vähimmäispääomaa koskevan vaatimuksen (mukaan luettuina pilarit 1 ja 2) lisättynä 100 peruspisteen pääomapuskurilla, tai ii) kyseisen vuoden nettotulot riippuen siitä, kumpi näistä on pienempi. |
| --- | --- |

ii)

verovuonna 2017: joko i) 100 prosenttia pääomasta, joka ylittää unionin ja Slovenian oikeuden mukaisesti sovellettavan konsolidoitua vähimmäispääomaa koskevan vaatimuksen (mukaan luettuina pilarit 1 ja 2) lisättynä 100 peruspisteen pääomapuskurilla, tai ii) kyseisen vuoden nettotulot riippuen siitä, kumpi näistä on pienempi.

| 12.2.1) | Sanotun rajoittamatta Slovenian keskuspankin toimivaltaa NLB:n pankkitoiminnan valvojana, osinkojen maksu keskeytetään kokonaan tai osittain, jos sen katsotaan NLB:n perustellun pyynnön, jota valvonnasta vastaava uskottu mies tukee, perusteella vaarantavan pankin maksukyvyn seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

12.2.1)

Sanotun rajoittamatta Slovenian keskuspankin toimivaltaa NLB:n pankkitoiminnan valvojana, osinkojen maksu keskeytetään kokonaan tai osittain, jos sen katsotaan NLB:n perustellun pyynnön, jota valvonnasta vastaava uskottu mies tukee, perusteella vaarantavan pankin maksukyvyn seuraavina vuosina.

| 12.2.2) | Verovuosilta 2013 ja 2014 ei makseta osinkoa. |
| --- | --- |

12.2.2)

Verovuosilta 2013 ja 2014 ei makseta osinkoa.

| 12.2.3) | NLB:n tytäryhtiöihin sovelletaan osinkokieltoa edellä NLB d.d:n osalta kuvatuin ehdoin. Kiellosta huolimatta NLB-konsernin yhtiöt voivat maksaa osinkoa osakkeenomistajilleen, jos NLB d.d. on niissä — suoraan tai välillisesti — enemmistöosakkaana ja jos kaikilla ulkopuolisilla osakkeenomistajilla on yhteenlaskettuna hallussaan alle [10–20] prosenttia kyseisen yrityksen osakkeista ja äänioikeuksista. |
| --- | --- |

12.2.3)

NLB:n tytäryhtiöihin sovelletaan osinkokieltoa edellä NLB d.d:n osalta kuvatuin ehdoin. Kiellosta huolimatta NLB-konsernin yhtiöt voivat maksaa osinkoa osakkeenomistajilleen, jos NLB d.d. on niissä — suoraan tai välillisesti — enemmistöosakkaana ja jos kaikilla ulkopuolisilla osakkeenomistajilla on yhteenlaskettuna hallussaan alle [10–20] prosenttia kyseisen yrityksen osakkeista ja äänioikeuksista.

| 12.3) | [Kuponkikielto]; Varmistetaan, että NLB pidättyy rakenneuudistuskaudella suorittamasta mitään pääomainstrumentteihin perustuvia maksuja, ellei niihin ole lakisääteistä velvoitetta, ja ostamasta tai ostamasta takaisin tällaisia instrumentteja ilman komission ennakkohyväksyntää. Valtion hallussa olevien pääomainstrumenttien kupongit voidaan maksaa, ellei niistä seuraa sellaisia muille sijoittajille suoritettavia kuponkimaksuja, jotka eivät muutoin olisi pakollisia. Sitoumusta, jonka mukaisesti NLB pidättyy maksamasta kuponkeja rakenneuudistuskaudella, ei sovelleta äskettäin liikkeeseenlaskettuihin instrumentteihin (eli instrumentteihin, jotka on laskettu liikkeeseen sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt lopullisesti rakenneuudistussuunnitelman) edellyttäen, ettei näiden äskettäin liikkeeseen laskettujen instrumenttien korkojen maksaminen synnytä oikeudellista velvollisuutta suorittaa kuponkimaksuja NLB:n arvopapereista, jotka olivat olemassa silloin, kun komissio hyväksyi rakenneuudistuspäätöksen (kuponkikielto); |
| --- | --- |

12.3)

[Kuponkikielto]; Varmistetaan, että NLB pidättyy rakenneuudistuskaudella suorittamasta mitään pääomainstrumentteihin perustuvia maksuja, ellei niihin ole lakisääteistä velvoitetta, ja ostamasta tai ostamasta takaisin tällaisia instrumentteja ilman komission ennakkohyväksyntää. Valtion hallussa olevien pääomainstrumenttien kupongit voidaan maksaa, ellei niistä seuraa sellaisia muille sijoittajille suoritettavia kuponkimaksuja, jotka eivät muutoin olisi pakollisia. Sitoumusta, jonka mukaisesti NLB pidättyy maksamasta kuponkeja rakenneuudistuskaudella, ei sovelleta äskettäin liikkeeseenlaskettuihin instrumentteihin (eli instrumentteihin, jotka on laskettu liikkeeseen sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt lopullisesti rakenneuudistussuunnitelman) edellyttäen, ettei näiden äskettäin liikkeeseen laskettujen instrumenttien korkojen maksaminen synnytä oikeudellista velvollisuutta suorittaa kuponkimaksuja NLB:n arvopapereista, jotka olivat olemassa silloin, kun komissio hyväksyi rakenneuudistuspäätöksen (kuponkikielto);

| 12.4) | [Ostokielto] Varmistetaan, ettei NLB osta mitään osakkuuksia muista yrityksistä. Kielto pätee sekä yhteisöihin, jotka ovat oikeudelliselta muodoltaan yrityksiä, että omaisuussammioihin, jotka muodostavat liiketoimintayksikön.
  a)   Poikkeus, joka edellyttää komission ennakkohyväksyntää: Tästä kiellosta huolimatta NLB voi ostaa liiketoimintaa, jos se on saanut komissiolta ennakkohyväksynnän ja jos ostaminen on poikkeuksellisissa olosuhteissa tarpeen rahoitusvakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi (8);
  b)   Poikkeus, joka ei edellytä komission ennakkohyväksyntää: NLB voi ostaa osakkuuksia yrityksistä, jos ostohinta on kussakin tapauksessa alle 1,5 miljoonaa euroa (0,01 prosenttia NLB:n joulukuun 2012 kokonaisvaroista) ja jos NLB:n näistä ostoista maksama kumulatiivinen ostohinta on koko rakenneuudistuskaudella alle 3,75 miljoonaa euroa (0,025 prosenttia NLB:n joulukuun 2012 kokonaisvaroista).
  c)   Ostokiellon ulkopuolelle jäävät toimet: 1) Ostot, joita tehdään tavanomaisen pankkiliiketoiminnan harjoittamisen yhteydessä hallinnoitaessa voimassa olevia saatavia, jotka koskevat vaikeuksissa olevia yrityksiä; 2) NLB-konsernin sisäiset luovutukset ja järjestelyt, mukaan luettuina vähemmistöosakkaiden osuuksien lunastamiset ja NLB Vitan jäljellä olevien osakkeiden ostaminen KBC:ltä. |
| --- | --- |

12.4)

[Ostokielto] Varmistetaan, ettei NLB osta mitään osakkuuksia muista yrityksistä. Kielto pätee sekä yhteisöihin, jotka ovat oikeudelliselta muodoltaan yrityksiä, että omaisuussammioihin, jotka muodostavat liiketoimintayksikön.

a)   Poikkeus, joka edellyttää komission ennakkohyväksyntää: Tästä kiellosta huolimatta NLB voi ostaa liiketoimintaa, jos se on saanut komissiolta ennakkohyväksynnän ja jos ostaminen on poikkeuksellisissa olosuhteissa tarpeen rahoitusvakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi (8);

b)   Poikkeus, joka ei edellytä komission ennakkohyväksyntää: NLB voi ostaa osakkuuksia yrityksistä, jos ostohinta on kussakin tapauksessa alle 1,5 miljoonaa euroa (0,01 prosenttia NLB:n joulukuun 2012 kokonaisvaroista) ja jos NLB:n näistä ostoista maksama kumulatiivinen ostohinta on koko rakenneuudistuskaudella alle 3,75 miljoonaa euroa (0,025 prosenttia NLB:n joulukuun 2012 kokonaisvaroista).

c)   Ostokiellon ulkopuolelle jäävät toimet: 1) Ostot, joita tehdään tavanomaisen pankkiliiketoiminnan harjoittamisen yhteydessä hallinnoitaessa voimassa olevia saatavia, jotka koskevat vaikeuksissa olevia yrityksiä; 2) NLB-konsernin sisäiset luovutukset ja järjestelyt, mukaan luettuina vähemmistöosakkaiden osuuksien lunastamiset ja NLB Vitan jäljellä olevien osakkeiden ostaminen KBC:ltä.

| 13) | [Vastuunjako] Slovenia sitoutuu siihen, että nykyinen oma pääoma ja kaikki jäljellä olevat arvoltaan alentuneet velat alaskirjataan kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

13)

[Vastuunjako] Slovenia sitoutuu siihen, että nykyinen oma pääoma ja kaikki jäljellä olevat arvoltaan alentuneet velat alaskirjataan kokonaisuudessaan.

| 14) | [Valtion omistusosuuden vähentäminen ja [...]] Slovenia vähentää omistusosuuttaan NLB d.d:ssä [...] prosenttiin (’[...]’) [...] mennessä. Jos Slovenia ei ole tehnyt sitovia osto- ja myyntisopimuksia [...] ylittävästä omistusosuudestaan NLB d.d:ssä [...] mennessä, Slovenian ja NLB d.d:n on annettava [...] (19 kohdan mukaisesti nimitetylle) divestoinneista vastaavalle uskotulle miehelle yksinoikeus myydä NLB d.d:n seuraavat omistusosuudet vähimmäishintaan, joka ei ole alle [...] kirjanpitoarvosta:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

14)

[Valtion omistusosuuden vähentäminen ja [...]] Slovenia vähentää omistusosuuttaan NLB d.d:ssä [...] prosenttiin (’[...]’) [...] mennessä. Jos Slovenia ei ole tehnyt sitovia osto- ja myyntisopimuksia [...] ylittävästä omistusosuudestaan NLB d.d:ssä [...] mennessä, Slovenian ja NLB d.d:n on annettava [...] (19 kohdan mukaisesti nimitetylle) divestoinneista vastaavalle uskotulle miehelle yksinoikeus myydä NLB d.d:n seuraavat omistusosuudet vähimmäishintaan, joka ei ole alle [...] kirjanpitoarvosta:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

Jäljempänä olevan 19 kohdan mukaisesti nimitetty divestoinnista vastaava uskottu mies suorittaa myyntiprosessin.

| 14.1) | Jos Slovenia myy [...] ylittävän omistusosuutensa NLB d.d:ssä [...] mennessä, kaikkien tässä asiakirjassa määriteltyjen sitoumusten soveltaminen päättyy 31 päivänä joulukuuta 2016 lukuun ottamatta sitoumusta rajoittaa kaikkien hallintoelinten jäsenten ja erityistehtävissä toimivien työntekijöiden kokonaispalkkiot asianmukaiselle tasolle 9.9 kohdan mukaisesti, sillä tätä sitoumusta sovelletaan edelleen ja sitä on noudatettava 31 päivään joulukuuta 2017 asti. |
| --- | --- |

14.1)

Jos Slovenia myy [...] ylittävän omistusosuutensa NLB d.d:ssä [...] mennessä, kaikkien tässä asiakirjassa määriteltyjen sitoumusten soveltaminen päättyy 31 päivänä joulukuuta 2016 lukuun ottamatta sitoumusta rajoittaa kaikkien hallintoelinten jäsenten ja erityistehtävissä toimivien työntekijöiden kokonaispalkkiot asianmukaiselle tasolle 9.9 kohdan mukaisesti, sillä tätä sitoumusta sovelletaan edelleen ja sitä on noudatettava 31 päivään joulukuuta 2017 asti.

| 15) | [Omaisuuserien siirtäminen BAMC:lle] BAMC:lle siirrettävien omaisuuserien siirtoarvo vastaa niiden todellista taloudellista arvoa, jonka komission asiantuntijat ovat vahvistaneet valtiontukisääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

15)

[Omaisuuserien siirtäminen BAMC:lle] BAMC:lle siirrettävien omaisuuserien siirtoarvo vastaa niiden todellista taloudellista arvoa, jonka komission asiantuntijat ovat vahvistaneet valtiontukisääntöjen mukaisesti.

| 16) | [Tytäryhtiöiden pääomapohjan vahvistamiset] Ellei asiaan sovellettavassa lainsäädännössä toisin todeta,






  a) | NLB:n tytäryhtiöissään pääomanlisäysten avulla suorittamat pääomapohjan vahvistamiset merkitään i) 25 prosenttia alennetulla osakkeen hinnalla — sen jälkeen kun on otettu huomioon laimentumisvaikutus — välittömästi ennen pääomanlisäyksestä ilmoittamisesta tai ii) alhaisimmalla hinnalla, jolla muut kyseisten tytäryhtiöiden osakkeenomistajat osallistuvat pääomapohjan vahvistamiseen, sen mukaan, kumpi on pienempi. Laimentumisvaikutus määritetään markkinoilla yleisesti hyväksyttyjen menetelmien mukaisesti (esimerkiksi merkintäoikeuden irtoamista edeltävän teoreettisen arvon mukaisesti (theoretical ex-rights price, TERP)). Listautumattomien tytäryhtiöiden osalta osakkeiden markkina-arvo on määritettävä asianmukaisen markkinalähtöisen arvostamismenetelmän avulla (käyttämällä esimerkiksi vertaisryhmän kertoimeen perustuvaa lähestymistapaa tai muita yleisesti hyväksyttyjä arvostamismenetelmiä). |
| --- | --- | --- |

16)

[Tytäryhtiöiden pääomapohjan vahvistamiset] Ellei asiaan sovellettavassa lainsäädännössä toisin todeta,

a)

NLB:n tytäryhtiöissään pääomanlisäysten avulla suorittamat pääomapohjan vahvistamiset merkitään i) 25 prosenttia alennetulla osakkeen hinnalla — sen jälkeen kun on otettu huomioon laimentumisvaikutus — välittömästi ennen pääomanlisäyksestä ilmoittamisesta tai ii) alhaisimmalla hinnalla, jolla muut kyseisten tytäryhtiöiden osakkeenomistajat osallistuvat pääomapohjan vahvistamiseen, sen mukaan, kumpi on pienempi. Laimentumisvaikutus määritetään markkinoilla yleisesti hyväksyttyjen menetelmien mukaisesti (esimerkiksi merkintäoikeuden irtoamista edeltävän teoreettisen arvon mukaisesti (theoretical ex-rights price, TERP)). Listautumattomien tytäryhtiöiden osalta osakkeiden markkina-arvo on määritettävä asianmukaisen markkinalähtöisen arvostamismenetelmän avulla (käyttämällä esimerkiksi vertaisryhmän kertoimeen perustuvaa lähestymistapaa tai muita yleisesti hyväksyttyjä arvostamismenetelmiä).

| b) | Jos pääomanlisäys toteutetaan hybridi-instrumenttien muodossa, näiden instrumenttien on sisällettävä ACSM-järjestely (alternative coupon satisfaction mechanism) ja niissä on määriteltävä hybridin muuntokurssi osakepääomaksi 25 prosenttia TERPiä (määritetään analogisesti a kohdassa selvitetyn pääomanlisäyksen kanssa) pienemmällä arvolla. |
| --- | --- |

b)

Jos pääomanlisäys toteutetaan hybridi-instrumenttien muodossa, näiden instrumenttien on sisällettävä ACSM-järjestely (alternative coupon satisfaction mechanism) ja niissä on määriteltävä hybridin muuntokurssi osakepääomaksi 25 prosenttia TERPiä (määritetään analogisesti a kohdassa selvitetyn pääomanlisäyksen kanssa) pienemmällä arvolla.

Tätä 16 kohtaa sovelletaan ainoastaan tilanteisiin, joissa NLB:n tytäryhtiöiden muiden osakkeenomistajien omistusosuus on yli [5–10] prosenttia ja joissa nämä eivät osallistu pääomankorotukseen tai hybridi-instrumenttien merkitsemiseen olemassa oleviin omistusosuuksiin.

| 17) | [Raportointi] Slovenia sitoutuu lähettämään rakenneuudistuskauden loppuun saakka puolivuosittain komissiolle tapahtunutta kehitystä käsittelevän kertomuksen. Kertomuksessa esitetään yhteenveto siitä, miten rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanossa on edistytty, ja yksityiskohtaisia tietoja omistusosuuksista, tytäryhtiöiden likvidoinnista ja riskipainotettujen omaisuuserien vähentämisestä. Kertomus toimitetaan joka kuudes kuukausi 30 päivään marraskuuta mennessä vuoden alkupuoliskolta ja toukokuun 31 päivään mennessä vuoden jälkipuoliskolta. |
| --- | --- |

17)

[Raportointi] Slovenia sitoutuu lähettämään rakenneuudistuskauden loppuun saakka puolivuosittain komissiolle tapahtunutta kehitystä käsittelevän kertomuksen. Kertomuksessa esitetään yhteenveto siitä, miten rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanossa on edistytty, ja yksityiskohtaisia tietoja omistusosuuksista, tytäryhtiöiden likvidoinnista ja riskipainotettujen omaisuuserien vähentämisestä. Kertomus toimitetaan joka kuudes kuukausi 30 päivään marraskuuta mennessä vuoden alkupuoliskolta ja toukokuun 31 päivään mennessä vuoden jälkipuoliskolta.

| 18) | [Valvonnasta vastaava uskottu mies] Tehtävään soveltuva ja asiantunteva valvonnasta vastaava uskottu mies, joka i) on riippumaton NLB:stä ja Slovenian hallituksesta; ii) joka on riittävän pätevä suorittamaan tehtävän; iii) ja joka ei ole ollut eturistiriitatilanteessa eikä joudu sellaiseen, valvoo ja tutkii tarkoin tässä asiakirjassa lueteltujen kaikkien sitoumusten ja velvollisuuksien täysimääräistä ja moitteetonta noudattamista. |
| --- | --- |

18)

[Valvonnasta vastaava uskottu mies] Tehtävään soveltuva ja asiantunteva valvonnasta vastaava uskottu mies, joka i) on riippumaton NLB:stä ja Slovenian hallituksesta; ii) joka on riittävän pätevä suorittamaan tehtävän; iii) ja joka ei ole ollut eturistiriitatilanteessa eikä joudu sellaiseen, valvoo ja tutkii tarkoin tässä asiakirjassa lueteltujen kaikkien sitoumusten ja velvollisuuksien täysimääräistä ja moitteetonta noudattamista.

| 18.1) | Komissiolla on valtuudet hyväksyä tai hylätä ehdotetut uskotut miehet tai asettaa ehdotetun valtuutuksen hyväksymiselle ehtoja, joita se pitää tarpeellisina, jotta uskotut miehet voivat täyttää velvollisuutensa. |
| --- | --- |

18.1)

Komissiolla on valtuudet hyväksyä tai hylätä ehdotetut uskotut miehet tai asettaa ehdotetun valtuutuksen hyväksymiselle ehtoja, joita se pitää tarpeellisina, jotta uskotut miehet voivat täyttää velvollisuutensa.

| 18.2.) | Uskotut miehet hoitavat heille asetetut velvollisuutensa varmistaakseen sitoumusten noudattamisen. Komissio voi antaa uskotulle miehelle määräyksiä ja ohjeita, joilla varmistetaan tässä päätöksessä ja sitoumuksissa mainittujen vaatimusten ja velvollisuuksien noudattaminen. |
| --- | --- |

18.2.)

Uskotut miehet hoitavat heille asetetut velvollisuutensa varmistaakseen sitoumusten noudattamisen. Komissio voi antaa uskotulle miehelle määräyksiä ja ohjeita, joilla varmistetaan tässä päätöksessä ja sitoumuksissa mainittujen vaatimusten ja velvollisuuksien noudattaminen.

| 18.3.) | Slovenia (valtiovarainministeriö) sitoutuu siihen, että NLB d.d tarjoaa ja velvoittaa sidosryhmänsä tarjoamaan valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle kaiken yhteistyön, avun, oikeudet, valtuudet ja tiedot, joita tämä voi kohtuullisesti pyytää ja tarvita tehtäviensä, velvoitteidensa ja velvollisuuksiensa asianmukaiseen suorittamiseen. |
| --- | --- |

18.3.)

Slovenia (valtiovarainministeriö) sitoutuu siihen, että NLB d.d tarjoaa ja velvoittaa sidosryhmänsä tarjoamaan valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle kaiken yhteistyön, avun, oikeudet, valtuudet ja tiedot, joita tämä voi kohtuullisesti pyytää ja tarvita tehtäviensä, velvoitteidensa ja velvollisuuksiensa asianmukaiseen suorittamiseen.

| 18.4.) | NLB d.d ja sen peruspankkitoimintaa harjoittavat tytäryhtiöt ottavat käyttöön sisäisen menettelyn, jossa valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle toimitetaan kaikki tarvittavat tiedot ja asiakirjat, joiden avulla tämä voi valvoa sitoumusten täytäntöönpanoa. NLB d.d antaa valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle pyynnöstä täyden ja kattavan pääsyn kaikkeen sen kirjanpitoon, pöytäkirjoihin (myös hallintoelinten pöytäkirjoihin), asiakirjoihin, hallinto- tai muiden työntekijöiden luokse, toimipaikoille ja tekniseen tietoon, jota tarvitaan uskotun miehen velvollisuuksien täyttämiseksi. NLB antaa valvonnasta vastaavan uskotun miehen käyttöön yhden tai useamman huoneen pankin pääkonttorissa ja osallistuu valvonnasta vastaavan uskotun miehen pyynnöstä järjestettäviin kokouksiin. |
| --- | --- |

18.4.)

NLB d.d ja sen peruspankkitoimintaa harjoittavat tytäryhtiöt ottavat käyttöön sisäisen menettelyn, jossa valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle toimitetaan kaikki tarvittavat tiedot ja asiakirjat, joiden avulla tämä voi valvoa sitoumusten täytäntöönpanoa. NLB d.d antaa valvonnasta vastaavalle uskotulle miehelle pyynnöstä täyden ja kattavan pääsyn kaikkeen sen kirjanpitoon, pöytäkirjoihin (myös hallintoelinten pöytäkirjoihin), asiakirjoihin, hallinto- tai muiden työntekijöiden luokse, toimipaikoille ja tekniseen tietoon, jota tarvitaan uskotun miehen velvollisuuksien täyttämiseksi. NLB antaa valvonnasta vastaavan uskotun miehen käyttöön yhden tai useamman huoneen pankin pääkonttorissa ja osallistuu valvonnasta vastaavan uskotun miehen pyynnöstä järjestettäviin kokouksiin.

| 18.5.) | Jotta valvonnasta vastaava uskottu mies voi suorittaa tehtävänsä, velvoitteensa ja velvollisuutensa asianmukaisesti, hänellä on oikeus osallistua NLB d.d:n valvontaelimen kokouksiin asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti ja haastatella NLB d.d:n hallintoneuvoston ja valvontaelimen jäseniä sitoumusten noudattamisesta ja






  a) | valvoa NLB:n sisäistä organisaatiota yhteistyössä NLB:n sisäisten valvontaelinten kanssa. Uskotulla mielellä on tätä tarkoitusta varten oikeus haastatella NLB d.d:n valvontaelimen sekä riskinhallinta- ja tarkastustoimikuntien jäseniä. Uskottu mies saa pyynnöstä kaikki sisäisten valvontaelinten laatimat kertomukset. Uskottu mies valvoo, i) että pysyvien valvojien tai määräaikaisten tarkkailijoiden/tarkastajien sitoumukset pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja ii) että sisäisessä valvonnassa havaittujen puutteiden korjaamiseksi toteutetaan toimintasuunnitelmia; |
| --- | --- | --- |

18.5.)

Jotta valvonnasta vastaava uskottu mies voi suorittaa tehtävänsä, velvoitteensa ja velvollisuutensa asianmukaisesti, hänellä on oikeus osallistua NLB d.d:n valvontaelimen kokouksiin asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti ja haastatella NLB d.d:n hallintoneuvoston ja valvontaelimen jäseniä sitoumusten noudattamisesta ja

a)

valvoa NLB:n sisäistä organisaatiota yhteistyössä NLB:n sisäisten valvontaelinten kanssa. Uskotulla mielellä on tätä tarkoitusta varten oikeus haastatella NLB d.d:n valvontaelimen sekä riskinhallinta- ja tarkastustoimikuntien jäseniä. Uskottu mies saa pyynnöstä kaikki sisäisten valvontaelinten laatimat kertomukset. Uskottu mies valvoo, i) että pysyvien valvojien tai määräaikaisten tarkkailijoiden/tarkastajien sitoumukset pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja ii) että sisäisessä valvonnassa havaittujen puutteiden korjaamiseksi toteutetaan toimintasuunnitelmia;

| b) | valvoa NLB d.d:n ja sen peruspankkitoimintaa harjoittavien tytäryhtiöiden kaupallisia käytäntöjä, erityisesti luotto- ja talletuspolitiikkaa. Uskottu mies voi haastatella kaikkien asianmukaisten luottotoimikuntien jäseniä ja erityisesti niitä, jotka vastaavat i) asiakkaiden pisteyttämisestä/luokittelemisesta, ii) lainojen myöntämisestä asiakkaille, iii) ongelmallisten ja uudelleenjärjestettyjen lainojen hallinnoinnista sekä iv) ongelmallisia ja uudelleenjärjestettyjä lainoja koskevista varauksista; |
| --- | --- |

b)

valvoa NLB d.d:n ja sen peruspankkitoimintaa harjoittavien tytäryhtiöiden kaupallisia käytäntöjä, erityisesti luotto- ja talletuspolitiikkaa. Uskottu mies voi haastatella kaikkien asianmukaisten luottotoimikuntien jäseniä ja erityisesti niitä, jotka vastaavat i) asiakkaiden pisteyttämisestä/luokittelemisesta, ii) lainojen myöntämisestä asiakkaille, iii) ongelmallisten ja uudelleenjärjestettyjen lainojen hallinnoinnista sekä iv) ongelmallisia ja uudelleenjärjestettyjä lainoja koskevista varauksista;

| c) | valvoa NLB d.d:n ja sen peruspankkitoimintaa harjoittavien tytäryhtiöiden menettelyjä, jotka koskevat ongelmallisten lainojen uudelleenjärjestelyä ja niihin liittyviä varauksia, sekä haastatella ongelmallisia lainoja koskevista uudelleenjärjestelyistä ja varauksista vastaavien kaikkien asianmukaisten toimikuntien jäseniä. NLB antaa uskotulle miehelle tämän pyynnöstä hallintoneuvostolle mahdollisesti toimitetut riskinarviointia koskevat raportit tai mahdolliset analyysit/tarkistukset, joissa on tarkoitus arvioida NLB:n luottositoumuksia. Uskottu mies tekee edellä mainittujen kertomusten, haastattelujen ja tarvittaessa yksittäisten luottoasiakirjojen (sanotun rajoittamatta pankkisalaisuutta) perusteella oman arvionsa. Uskotulla mielellä on oltava tässä yhteydessä oikeus haastatella luottoanalyytikkoa ja riskinhallintavirkailijoita, jotka osallistuivat esimerkkitapauksiin, mikäli hän katsoo tämän tarpeelliseksi. |
| --- | --- |

c)

valvoa NLB d.d:n ja sen peruspankkitoimintaa harjoittavien tytäryhtiöiden menettelyjä, jotka koskevat ongelmallisten lainojen uudelleenjärjestelyä ja niihin liittyviä varauksia, sekä haastatella ongelmallisia lainoja koskevista uudelleenjärjestelyistä ja varauksista vastaavien kaikkien asianmukaisten toimikuntien jäseniä. NLB antaa uskotulle miehelle tämän pyynnöstä hallintoneuvostolle mahdollisesti toimitetut riskinarviointia koskevat raportit tai mahdolliset analyysit/tarkistukset, joissa on tarkoitus arvioida NLB:n luottositoumuksia. Uskottu mies tekee edellä mainittujen kertomusten, haastattelujen ja tarvittaessa yksittäisten luottoasiakirjojen (sanotun rajoittamatta pankkisalaisuutta) perusteella oman arvionsa. Uskotulla mielellä on oltava tässä yhteydessä oikeus haastatella luottoanalyytikkoa ja riskinhallintavirkailijoita, jotka osallistuivat esimerkkitapauksiin, mikäli hän katsoo tämän tarpeelliseksi.

| 19) | [Divestoinnista vastaava uskottu mies] Divestoinnista vastaavan uskotun miehen nimittämiseen sovelletaan seuraavaa:






  a) | Slovenian on ehdotettava Euroopan komission hyväksyttäväksi viimeistään kuukautta ennen 12 kohdassa määriteltyjä määräaikoja luetteloa, jossa se ehdottaa yhtä tai useampaa henkilöä nimitettäviksi divestoinnista vastaavaksi uskotuksi mieheksi; |
| --- | --- | --- |

19)

[Divestoinnista vastaava uskottu mies] Divestoinnista vastaavan uskotun miehen nimittämiseen sovelletaan seuraavaa:

a)

Slovenian on ehdotettava Euroopan komission hyväksyttäväksi viimeistään kuukautta ennen 12 kohdassa määriteltyjä määräaikoja luetteloa, jossa se ehdottaa yhtä tai useampaa henkilöä nimitettäviksi divestoinnista vastaavaksi uskotuksi mieheksi;

| b) | divestoinnista vastaava uskottu mies on nimitettävä viikon kuluessa komission hyväksynnästä Euroopan komission hyväksymän valtuutuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

divestoinnista vastaava uskottu mies on nimitettävä viikon kuluessa komission hyväksynnästä Euroopan komission hyväksymän valtuutuksen mukaisesti;

| c) | Slovenian on annettava divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle kattavat valtuudet






  i) | myydä valtion osakkuudet NLB:ssä (mukaan luettuina tarvittavat valtuudet varmistaa kaikkien myynnin toteuttamisen edellyttämien asiakirjojen asianmukaiseen toteuttamiseen liittyvät tarvittavat valtuudet); ja |
| --- | --- | --- |

c)

Slovenian on annettava divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle kattavat valtuudet

i)

myydä valtion osakkuudet NLB:ssä (mukaan luettuina tarvittavat valtuudet varmistaa kaikkien myynnin toteuttamisen edellyttämien asiakirjojen asianmukaiseen toteuttamiseen liittyvät tarvittavat valtuudet); ja

| ii) | ryhtyä kaikkiin toimiin ja antaa lausuntoja, joita hän pitää tarpeellisina tai asianmukaisina, jotta myynti voidaan toteuttaa, mukaan luettuna myynnissä avustavien neuvonantajien nimittäminen; |
| --- | --- |

ii)

ryhtyä kaikkiin toimiin ja antaa lausuntoja, joita hän pitää tarpeellisina tai asianmukaisina, jotta myynti voidaan toteuttaa, mukaan luettuna myynnissä avustavien neuvonantajien nimittäminen;

| d) | NLB d.d:n ja sen tytäryhtiöiden on tarjottava divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle kaikkea yhteistyötä, apua ja tietoa, joita hänen voidaan kohtuullisesti katsoa tarvitsevan suoriutuakseen tehtävistään; ja |
| --- | --- |

d)

NLB d.d:n ja sen tytäryhtiöiden on tarjottava divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle kaikkea yhteistyötä, apua ja tietoa, joita hänen voidaan kohtuullisesti katsoa tarvitsevan suoriutuakseen tehtävistään; ja

| e) | NLB d.d. maksaa divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle korvauksen, jonka ei pidä määränsä vuoksi estää divestoinnista vastaavan uskotun miehen toimeksiannon tehokasta toteuttamista. |
| --- | --- |

e)

NLB d.d. maksaa divestoinnista vastaavalle uskotulle miehelle korvauksen, jonka ei pidä määränsä vuoksi estää divestoinnista vastaavan uskotun miehen toimeksiannon tehokasta toteuttamista.

---

(1)  Määritelmä viittaa XX.X- ja XX.XX-muodossa kirjoitettuihin asianmukaisiin koodeihin (eli 64.200 viittaa myös 64.2:een ja 64.20:een).

(2)  Rahoitusalan holdingyhtiöihin sovelletaan samaa lähestymistapaa.

(3)  Rahoitusalan holdingyhtiöihin ja rakennusalan yhtiöihin sovelletaan samaa koodeja koskevaa lähestymistapaa.

(4)  Erityistehtävissä toimivia työntekijöitä ovat pankin palkkiopolitiikan määritelmän mukaisesti hallintoneuvoston jäsenten ohella i) liiketoimintatoiminnoissa työskentelevät — NLB d.d:n front office -toiminnoissa työskentelevät työntekijät; välittömän vastuun kantajat: toisen hallintotason johtajat, rahoitusmarkkinayksiköiden johtajat, yksityisasiakkaita palvelevien sivuliikkeiden johtajat, yritysasiakkaita (suuryritykset ja pk-yritykset) palvelevien liiketoimintakeskusten johtajat; ii) yhteisissä toiminnoissa työskentelevät — toisen ja kolmannen hallintotason johtajat; iii) valvontatoiminnoissa työskentelevät — toisen ja kolmannen hallintotason johtajat, sisäiseen valvontajärjestelmään (mm. sisäiset tarkastukset) ja muihin riippumattomiin valvontatehtäviin (riskinhallinta jne.) osallistuvat työntekijät, tietoturvallisuusjohtaja; iv) muut työntekijät, joiden kokonaisvuositulot ylittävät 100 000 euroa bruttona.

(5)  NLB Razvojna banka, NLB Montenegrobanka, NLB Banka Tuzla, Tutunska banka, NLB Banka Priština ja NLB Bank Beograd.

(6)  Keskisuuret yritykset: yritykset, joita koskevat NLB:n sitoumukset ovat konsernitasolla 500 000–10 000 000 euroa tai joiden kahden peräkkäisen vuoden tulot ovat 2,5–50 miljoonaa euroa kahtena peräkkäisenä vuotena; pienyritykset: yritykset, joita koskevat NLB:n sitoumukset ovat konsernitasolla alle 500 000 euroa tai joiden kahden peräkkäisen vuoden tulot ovat enintään 2,5 miljoonaa euroa.

(7)  Raportointikausikohtaisella uudella lainavolyymilla tarkoitetaan lainasummia, joista on tehty sopimus kyseisellä raportointikaudella.

(8)  Ks. komission tiedonanto elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (EUVL C 195, 19.8.2009, s. 9), 41 kohta.

---

Oikaisuja

| 21.8.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 246/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 246/59

---

Oikaisu neuvoston asetukseen (EU) N:o 833/2014, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2014, rajoittavista toimenpiteistä Ukrainan tilannetta epävakauttavien Venäjän toimien johdosta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 229, 31. heinäkuuta 2014
  )

Sivulla 1, johdanto-osan 1 kappale:

on:

”... Nämä toimenpiteet koskevat muun muassa tiettyjen luonnollisten ja oikeushenkilöiden, yhteisöjen ja elinten varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttämistä Krimin ja Sevastopolin laittoman Venäjään liittämisen vuoksi.”

pitää olla:

”... Nämä toimenpiteet koskevat tiettyjen luonnollisten ja oikeushenkilöiden, yhteisöjen ja elinten varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttämistä sekä tiettyjen investointien rajoittamista Krimin ja Sevastopolin laittoman liittämisen johdosta.”

Sivulla 1, johdanto-osan 5 kappale:

on:

| ”(5) | On myös aiheellista rajoittaa tiettyjen rahoituslaitosten pääsyä pääomamarkkinoille, lukuun ottamatta Venäjällä sijaitsevia hallitustenvälisillä sopimuksilla perustettuja kansainvälisluonteisia laitoksia, joissa Venäjä on yhtenä osakkaana. Muut rahoituspalvelut kuten talletustoiminta, maksupalvelut ja muut kuin 5 artiklassa tarkoitetut lainat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville laitoksille tai soveltamisalaan kuuluvilta laitoksilta eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan.” |
| --- | --- |

”(5)

On myös aiheellista rajoittaa tiettyjen rahoituslaitosten pääsyä pääomamarkkinoille, lukuun ottamatta Venäjällä sijaitsevia hallitustenvälisillä sopimuksilla perustettuja kansainvälisluonteisia laitoksia, joissa Venäjä on yhtenä osakkaana. Muut rahoituspalvelut kuten talletustoiminta, maksupalvelut ja muut kuin 5 artiklassa tarkoitetut lainat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville laitoksille tai soveltamisalaan kuuluvilta laitoksilta eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan.”

pitää olla:

| ”(5) | On myös aiheellista rajoittaa tiettyjen rahoituslaitosten pääsyä pääomamarkkinoille, lukuun ottamatta Venäjällä sijaitsevia hallitustenvälisillä sopimuksilla perustettuja kansainvälisluonteisia laitoksia, joissa Venäjä on yhtenä osakkaana. Muut rahoituspalvelut, kuten talletustoiminta, maksupalvelut ja lainattämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville laitoksille tai soveltamisalaan kuuluvilta laitoksilta, lukuun ottamatta 5 artiklassa tarkoitettuja rahoituspalveluja, eivät kuulu näiden rajoitusten soveltamisalaan.” |
| --- | --- |

”(5)

On myös aiheellista rajoittaa tiettyjen rahoituslaitosten pääsyä pääomamarkkinoille, lukuun ottamatta Venäjällä sijaitsevia hallitustenvälisillä sopimuksilla perustettuja kansainvälisluonteisia laitoksia, joissa Venäjä on yhtenä osakkaana. Muut rahoituspalvelut, kuten talletustoiminta, maksupalvelut ja lainattämän asetuksen soveltamisalaan kuuluville laitoksille tai soveltamisalaan kuuluvilta laitoksilta, lukuun ottamatta 5 artiklassa tarkoitettuja rahoituspalveluja, eivät kuulu näiden rajoitusten soveltamisalaan.”

Sivulla 2, 1 artiklan e alakohdan vi alakohta:

on:

| ”vi) | rahoitusvälineiden merkinnän ja/tai rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskun järjestäminen merkintätakauksen perusteella,” |
| --- | --- |

”vi)

rahoitusvälineiden merkinnän ja/tai rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskun järjestäminen merkintätakauksen perusteella,”

pitää olla:

| ”vi) | rahoitusvälineiden merkinnän ja/tai rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskun järjestäminen kiinteän sitoumuksen perusteella,” |
| --- | --- |

”vi)

rahoitusvälineiden merkinnän ja/tai rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskun järjestäminen kiinteän sitoumuksen perusteella,”

Sivulla 4, 4 artiklan 4 kohta:

on:

”4.   Kun lupaa haetaan tämän artiklan 2 kohdan nojalla, sovelletaan 3 artiklaa ja erityisesti sen 2 ja 5 kohtaa soveltuvin osin.”

pitää olla:

”4.   Kun lupaa haetaan tämän artiklan 3 kohdan nojalla, sovelletaan 3 artiklaa ja erityisesti sen 2 ja 5 kohtaa soveltuvin osin.”

Sivulla 4, 5 artiklan a alakohta:

on:

| ”a) | liitteessä III lueteltu Venäjälle sijoittautunut luottolaitos tai muu merkittävä laitos, jonka nimenomaisena tehtävänä on edistää Venäjän talouden kilpailukykyä, sen monipuolistamista ja investointien lisäämistä ja joka on yli 50-prosenttisesti julkisomisteinen tai julkisessa määräysvallassa 1 päivästä elokuuta 2014; tai” |
| --- | --- |

”a)

liitteessä III lueteltu Venäjälle sijoittautunut luottolaitos tai muu merkittävä laitos, jonka nimenomaisena tehtävänä on edistää Venäjän talouden kilpailukykyä, sen monipuolistamista ja investointien lisäämistä ja joka on yli 50-prosenttisesti julkisomisteinen tai julkisessa määräysvallassa 1 päivästä elokuuta 2014; tai”

pitää olla:

| ”a) | sellainen liitteessä III lueteltu Venäjälle sijoittautunut merkittävä luottolaitos tai muu merkittävä laitos, jonka nimenomaisena tehtävänä on edistää Venäjän talouden kilpailukykyä, sen monipuolistamista ja investointien lisäämistä ja joka on yli 50-prosenttisesti julkisomisteinen tai julkisessa määräysvallassa 1 päivästä elokuuta 2014; tai” |
| --- | --- |

”a)

sellainen liitteessä III lueteltu Venäjälle sijoittautunut merkittävä luottolaitos tai muu merkittävä laitos, jonka nimenomaisena tehtävänä on edistää Venäjän talouden kilpailukykyä, sen monipuolistamista ja investointien lisäämistä ja joka on yli 50-prosenttisesti julkisomisteinen tai julkisessa määräysvallassa 1 päivästä elokuuta 2014; tai”

---