# Eiropas Savienības C 269/2014

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 269 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 15. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 269

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 15. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 269/01 | Euro maiņas kurss | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2014/C 269/01

Euro maiņas kurss

1

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 269/02 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 2 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2014/C 269/02

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 15.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 269/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2014. gada 14. augusts

2014/C 269/01

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3373 |
| JPY | Japānas jena | 136,99 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4554 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,80160 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1842 |
| CHF | Šveices franks | 1,2124 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,2260 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,845 |
| HUF | Ungārijas forints | 312,73 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1799 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4333 |
| TRY | Turcijas lira | 2,8836 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4354 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4565 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,3655 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5730 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6660 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 364,74 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 14,1157 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,2287 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,6270 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 612,96 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2411 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,274 |
| RUB | Krievijas rublis | 48,0355 |
| THB | Taizemes bāts | 42,625 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,0463 |
| MXN | Meksikas peso | 17,5280 |
| INR | Indijas rūpija | 81,3513 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3373

JPY

Japānas jena

136,99

DKK

Dānijas krona

7,4554

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,80160

SEK

Zviedrijas krona

9,1842

CHF

Šveices franks

1,2124

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,2260

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,845

HUF

Ungārijas forints

312,73

LTL

Lietuvas lits

3,4528

PLN

Polijas zlots

4,1799

RON

Rumānijas leja

4,4333

TRY

Turcijas lira

2,8836

AUD

Austrālijas dolārs

1,4354

CAD

Kanādas dolārs

1,4565

HKD

Hongkongas dolārs

10,3655

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5730

SGD

Singapūras dolārs

1,6660

KRW

Dienvidkorejas vona

1 364,74

ZAR

Dienvidāfrikas rands

14,1157

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,2287

HRK

Horvātijas kuna

7,6270

IDR

Indonēzijas rūpija

15 612,96

MYR

Malaizijas ringits

4,2411

PHP

Filipīnu peso

58,274

RUB

Krievijas rublis

48,0355

THB

Taizemes bāts

42,625

BRL

Brazīlijas reāls

3,0463

MXN

Meksikas peso

17,5280

INR

Indijas rūpija

81,3513

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 15.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 269/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 269/2

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2014/C 269/02

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

KLENOVECKÝ SYREC

EK Nr.: SK-PGI-0005-1008 – 22.06.2012.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

Klenovecký Syrec

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Slovākija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Klenovecký syrec ir apaļš, pusciets nogatavināts siers, kūpināts vai nekūpināts, kura diametrs ir 10 līdz 25 cm vai trīsstūrveida siera gabalos, kuru izmērs ir 10–14 × 12–16 × 8–12 cm. Klenovecký syrec pamatizejviela ir aitas vai govs piens, kuram pievienotas pienskābes baktēriju kultūras, kas atdalītas no nepārstrādāta aitas piena. To ražo vai nu tieši salaš (neliela mājiņa, ko aitu gani izmanto, kad aitas atrodas vasaras ganībās), vai fermā pēc salaš metodes, vai pienotavā, izmantojot rūpniecisku metodi. Siera virsa ir bez atverēm, un tai ir īpašs mozaīkas raksts: aplis 4–6 cm diametrā, ar iespiestu krustu vai četrlapiņu āboliņa lapu. Klenovecký syrec var būt klāts ar mīkstu mizu vai iekrāsots zaļā krāsā, vai arī apkaisīts ar koksnes pelniem. Tā svars ir no 1 līdz 4 kg.

Kūpinātais un nekūpinātais siers atšķiras galvenokārt pēc krāsas un smaržas. Kūpinātais Klenovecký syrec ir viegli dzeltenā līdz zeltaini dzeltenā krāsā, un tam ir raksturīgā kūpinājuma smarža, tā sāls saturs ir nedaudz augstāks (par 1 %). Nekūpinātais Klenovecký syrec ir baltā līdz krēmkrāsā, tam nav kūpinājuma aromāta. Abu siera veidu struktūra un konsistence ir identiska.

Iekrāsotie sieri (ar zaļu krāsvielu vai koksnes pelniem) ir nekūpināti sieri.

Klenovecký syrec ir iesaiņots pārtikas plēvē.

Īpašības

Krāsa: zeltaini dzeltena vai zaļa, vai arī koksnes pelnu krāsa virspusē, vai zeltaini brūna/zeltaini dzeltena kūpinātajam sieram, iekšpusē dzeltenbalta.

Konsistence: mīksta, lokana, elastīga, griezuma vietā neliels acojums.

Smarža un garša: patīkama siera smarža, viegla pienskābes līdz nogatavināta siera smarža ar aitas piena smaržu, nedaudz sāļš, kūpinātiem sieriem raksturīga kūpinājuma garša.

Sastāvs:

sausna- vismaz 50 % no svara;

tauku saturs sausnā- vismaz 43 % no svara;

sāls saturs- ne vairāk kā 2,5 % svara.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Klenovecký syrec ražo salaš fermās, izmantojot aitas vai govs svaigpienu, pievienojot pienskābes baktēriju kultūras, kas iegūtas no aitas svaigpiena, vai rūpnieciski pārstrādājot, pievienojot pienskābes baktēriju kultūras, kas iegūtas no aitas vai govs svaigpiena. Produktu ražo galvenokārt no piena, kas iegūts noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Piena kvalitāte tiek regulāri pārbaudīta un reģistrēta piena pārstrādātāju un ražotāju ražotnēs, norādot šādus parametrus: inhibitori, temperatūra, skābums, tauki, īpatnējais svars un beztauku sausna. Kopējais mikroorganismu un somatisko šūnu skaits tiek noteikts akreditētās laboratorijās.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Attiecībā uz izcelsmi īpašu kvalitātes prasību vai ierobežojumu nav.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Klenovecký syrec ražo aitu ganu mājiņās (salaš), izmantojot tradicionālo metodi, vai fermās, vai arī pienotavās, izmantojot rūpniecisko metodi.

Salaš ražošanas metode:

| | pienskābes baktēriju kultūru pievienošana; |
| --- | --- |

pienskābes baktēriju kultūru pievienošana;

| | recināšana; |
| --- | --- |

recināšana;

| | karsēšana; |
| --- | --- |

karsēšana;

| | ievietošana veidnēs un plaucēšana; |
| --- | --- |

ievietošana veidnēs un plaucēšana;

| | presēšana un paskābināšana; |
| --- | --- |

presēšana un paskābināšana;

| | sālīšana; |
| --- | --- |

sālīšana;

| | attiecīgā gadījumā – kūpināšana; |
| --- | --- |

attiecīgā gadījumā – kūpināšana;

| | nogatavināšana. |
| --- | --- |

nogatavināšana.

Rūpnieciskā ražošanas metode:

| | pasterizācija; |
| --- | --- |

pasterizācija;

| | kultūru pievienošana; |
| --- | --- |

kultūru pievienošana;

| | recināšana; |
| --- | --- |

recināšana;

| | karsēšana; |
| --- | --- |

karsēšana;

| | ievietošana veidnēs un plaucēšana; |
| --- | --- |

ievietošana veidnēs un plaucēšana;

| | presēšana un paskābināšana; |
| --- | --- |

presēšana un paskābināšana;

| | sālīšana un attiecīgā gadījumā – kūpināšana; |
| --- | --- |

sālīšana un attiecīgā gadījumā – kūpināšana;

| | nogatavināšana. |
| --- | --- |

nogatavināšana.

Visi ražošanas posmi notiek definētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Rūpnieciskajā ražošanā pienu pasterizē, īpaši – ja govs pienu savāc katru dienu no vairākiem piegādātājiem. Ja pienu siera ražošanai katru dienu savāc no viena piegādātāja, piena pasterizācija nav vajadzīga.

Ne salaš, ne rūpnieciskā metode, ne arī aitas vai govs piena izmantošana, kuram pievienotas pienskābes baktēriju kultūras, kas iegūtas no aitas svaigpiena, galaprodukta garšu un kvalitāti neietekmē.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Nogatavinātam sieram izmanto pārtikai paredzētu iepakojumu. To pārdod veselu vai pa daļām, un tos iepako ražošanas vietās. Tas tiek darīts, lai saglabātu produkta kvalitāti, raksturīgo formu un īpašos izrotājumus, it sevišķi – lai novērstu viltojumus, kas varētu maldināt patērētājus.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Atbilstīgi šai specifikācijai Klenovecký syrec ražotājiem ir atļauts izmantot nosaukumu Klenovecký syrec marķēšanai, reklāmai un tirdzniecībā.

Produktam piestiprinātajā marķējumā jābūt:

| — | labi pamanāmam Klenovecký syrec nosaukumam, |
| --- | --- |

—

labi pamanāmam Klenovecký syrec nosaukumam,

| — | norādītam piena veidam – aitas piens (govs piens nav jānorāda), |
| --- | --- |

—

norādītam piena veidam – aitas piens (govs piens nav jānorāda),

| — | norādītam, vai siers ir kūpināts vai nav kūpināts, |
| --- | --- |

—

norādītam, vai siers ir kūpināts vai nav kūpināts,

| — | vārdiem “Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un attiecīgajam Eiropas Savienības simbolam. |
| --- | --- |

—

vārdiem “Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un attiecīgajam Eiropas Savienības simbolam.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Klenovecký syrec ražošana notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas ietver Gemeras un Malohontas (Gemer–Malohont) reģionu un citus Slovākijas Rūdu kalnu (Slovenské Rudohori) reģionus. Šis reģions atrodas Slovākijas centrālajā un austrumu daļā, kuru pārsvarā klāj kalnu ganības. Ziemeļos tas robežojas ar Zemo Tatru grēdu, rietumos ar Javorjes (Javorie) un Ostrožku (Ostrôžky) kalniem, dienvidos ar Cerovas (Cerová) kalniem un Ungāriju, bet austrumos ar Slovākijas Rūdu kalniem.

Šajā kalnainajā reģionā aitkopība un lopkopība ir plaši izplatīta; šīs nozares ir Klenovecký syrec ražošanai vajadzīgā piena piegādātājas. Jo īpaši Klenovecas (Klenovec) apkaimē ir ļoti daudz neskartu nepiesārņotu pļavu un ganību, ko var izmantot aitu un liellopu ganīšanai. Pienam, kas iegūts šajās kalnu pakājēs, ir siera ražošanai un fermentēšanai izcili piemērotas īpašības, un tas ir labs pamats augstas kvalitātes siera ražošanai.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā bija un joprojām ir piemēroti apstākļi aitu un liellopu audzēšanai un ganīšanai. Tā iedzīvotāji prasmīgi izmantoja kalnaino vidi un turpina to darīt. Šā ģeogrāfiskā apgabala Slovākijas Rūdu kalnu ciematu iedzīvotāju galvenā nodarbošanās bija lauksaimniecība un pārtikas ražošana nelielos daudzumos, kas turpinās arī mūsdienās.

Klenovecký syrec ražošana arī vēsturiski ir saistīta ar noteikto apgabalu. Pirmais saglabātais rakstiskais materiāls par šo tradicionālo sieru datēts ar 1850. gadu. Klenovecký syrec jau tad šajā apgabalā tika ražots nelielos daudzumos un tika eksportēts uz tuvējām valstīm, kur tas kļuva ļoti populārs.

Klenovecký syrec ražoja un joprojām ražo šajā ģeogrāfiskajā apgabalā, tā ražošana saistīta ar tradicionālajām, īpašajām un unikālajām pašu ražotāju prasmēm. Ražošanas process un produkta izskats un kvalitāte ir saglabāta, pateicoties prasmei, pieredzei un zināšanām, kas pārņemtas no iepriekšējām paaudzēm. Vēl viens ražošanas specifikas aspekts ir prasme, ko izmanto siera virsas plaucēšanā karstā ūdenī, tādā veidā tas iegūst skaistu, stingru virskārtiņu, kurā izveido raksturīgo tradicionālo dekoratīvo rakstu, un to iespiež, kamēr siers ir karsts. Ņemot vērā iegūto pieredzi un tradīcijas, ir pamatoti uzskatīt, ka tradicionālā ražošana turpināsies un palielināsies gan nelielos uzņēmumos, gan pakāpeniski arī lielākos rūpnieciska mēroga uzņēmumos.

5.2.   Produkta specifika

Klenovecký syrec ir pusciets nogatavināts siers, kas var būt gan kūpināts, gan nekūpināts un ko ražo, pievienojot oriģinālu kultūru, kuras sastāvā ir Lactococcus un Lactobacillus ģints pienskābes baktērijas, kas ir Klenovecký syrec raksturīgo un specifisko īpašību pamatā, kuras līdzīgas nogatavināta aitas piena siera īpašībām. Šādi ražots siers visu gadu saglabā kvalitāti, kāda ir sieram, kas ražots no augstas kvalitātes svaigpiena [ganību augu] veģetācijas perioda pilnbrieda laikā. Šī pienskābes baktēriju kultūra tika atdalīta no aitas svaigpiena un aitas piena siera Slovākijas aitkopju mājiņās (salaš).

Klenovecký syrec rotā īpaši dekoratīvie elementi. To veidojot, siera mizā ar veidni tiek iespiests īpašs dekoratīvs raksts, kurā atveidots aplis ar krustu un četrlapiņu āboliņa lapu. Apļa malas ir robotas. Dekoratīvie elementi simbolizē zemi, kosmosu, sauli un senču gudrību, atbilstīgi kurai dzīve un laime ir atkarīga no saules.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Ģeogrāfiskās norādes Klenovecký syrec reģistrācijas pieteikuma pamatā ir tradīcija, īpaša kvalitāte, reputācija un forma ar savdabīgiem dekoratīvajiem elementiem. Īpašo siera kvalitāti raksturo patīkama gatava siera garša un smarža un aitas piena smarža, kā arī stingrā konsistence. Ēdot nogatavinātais siers kūst mutē, atstājot tajā patīkamu nogatavināta aitas siera pēcgaršu. Klenovecký syrec dekoratīvie elementi, pretēji oštiepok siera dekoratīvajiem elementiem nav izvirzīti siera ārpusē, bet gan ir tajā iespiesti.

Klenovecký syrec siera ražošanai ir bagāta tradīcija, kā par to liecina vēsturiskā nosaukuma Klenovecký syrec saglabāšana un izmantošana mūsdienās. Iesākumā sieru ražoja tikai no aitas piena; kad tā pietrūka, to sāka ražot arī no govs piena, jo īpaši mazās sierotavās. Pienu pārstrādāja un to joprojām pārstrādā vai nu tieši fermā, vai arī to savāc no apkārtējiem ražotājiem un centralizēti pārstrādā sierā vietējā sierotavā, izmantojot mājražotāju (salaš) metodi.

Klenovecā un apkārtējās kalnu apmetnēs Gemeras un Malohontas reģionā ir plaši attīstīta aitu audzēšanas tradīcija, kas bija galvenais ienākumu avots (Z Malohontu Slovenské pohľady) 1852, Nr. 5., 40. lpp.).

Klenovecký syrec sāka ražot ganu mājokļos jau 18. gs. vidū. To atzina ar lielhercoga Štefana rīkojumu 1780. gadā. To arī eksportēja no Ungārijas uz Vīni un Budapeštu (J. Keresteš – J. Selecký: Syrárstvo na Slovensku – história a technológie (Siera ražošana Slovākijā – vēsture un tehnoloģija). Považská Bystrica, 2005, 107. lpp.). Tajā pašā literatūras avotā ir atsauce uz pienotavu, kas no 1850. gada sāka Klenovecký syrec ražošanu. To uzsāka Michala Bútoru ģimene.

Pateicoties šā siera kvalitātei, Klenovecký syrec kļuva plaši zināms un pieprasīts produkts; 1852. gadā Slovenské noviny (Nr. 34, 134. lpp.) bija rakstīts: “Klenovecký syrec būtu jālaiž tirdzniecībā, jo šis labi zināmais siers neapšaubāmi var kļūt populārs.”

Tā kā Klenovecký syrec ražošanas tehnoloģija uzlabojās, veidu dažādība pieauga un pakāpeniski, kad vai nu pietrūka aitas piena, vai iestājās ziema, to ražoja arī no govs piena. Piemēram, jau 1866. gadā, lai uzlabotu ražošanu, sāka izmantot “angļu preses”. Oriģinālo sieru sāka kūpināt vai apkaisīt ar koksnes pelniem, vai krāsot zaļā krāsā, kas piešķīra tam vara zaļu nokrāsu. Protams, kad sieru patērēja, krāsaino mizu no tā noņēma.

Nepārprotams pierādījums par Klenovecký syrec ražošanu sniegts dažādajās reklāmās, kas parādījās Národnie noviny laikposmā no 1886. gada līdz 1897. gadam.

Skolotājs no Klenovices R. R. Kubányi publicēja informāciju par šo sieru: Klenovecký syrec kvalitāte zināma jau vairāk nekā gadsimtu (proti, aptuveni kopš 1765. gada) gan mūsu Slovākijas apgabalā, gan visā kalnu reģionā un pēdējos 20–30 gados pat aizrobežu zemēs (R. R. Kubányi: Z Klenovca v Malohonte. Obzor, 3, 15.8.1865., Nr. 23, 179. lpp.).

“Pirms daudziem gadiem apaļas formas siers no aitas piena tika ražots apgabalā ap Slovākijas pilsētu Klenovecu; sieru augsti vērtēja, pateicoties tā kvalitātei, un 19. gs. sešdesmitajos gados to pat eksportēja uz Vāciju.” (O. Laxa: Sýrařství. Praha 1924, 363.–365. lpp.).

Klenovecký syrec bija ne vien plaši zināms agrāk, tas ir populārs arī mūsdienās. Tas ir rādīts kā delikatese Klenovecká rontouka plaši pazīstamā reģionālā pasākumā Klenovecā (informatīvs buklets par pasākumu).

Klenovecký syrec ražošanā tiek saglabāts tradicionālais ražošanas pamatprocess un siera apaļā forma ar dekoratīvajiem elementiem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://www.upv.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/SPECIFIKACIA%20-%20KLENOVECKY%20SYREC.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

---