# Europos Sąjungos L 237/2014

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 237 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 57 tomas2014m. rugpjūčio 8d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 237

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

57 tomas2014m. rugpjūčio 8d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (toliau - JT EEK) taisyklė Nr. 23. Suvienodintos variklinių transporto priemonių ir jų priekabų atbulinės eigos ir manevrinių žibintų patvirtinimo nuostatos | 1 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 46. Suvienodintos nuostatos dėl netiesioginio matymo įtaisų ir variklinių transporto priemonių, kuriose montuojami minėti įtaisai, patvirtinimo | 24 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (toliau - JT EEK) taisyklė Nr. 23. Suvienodintos variklinių transporto priemonių ir jų priekabų atbulinės eigos ir manevrinių žibintų patvirtinimo nuostatos

1

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 46. Suvienodintos nuostatos dėl netiesioginio matymo įtaisų ir variklinių transporto priemonių, kuriose montuojami minėti įtaisai, patvirtinimo

24

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 8.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 237/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 237/1

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (toliau - JT EEK) taisyklė Nr. 23. Suvienodintos variklinių transporto priemonių ir jų priekabų atbulinės eigos ir manevrinių žibintų patvirtinimo nuostatos

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

taisyklės pradinės redakcijos 19 papildymo. Įsigaliojimo data – 2013 m. liepos 15 d.

TURINYS

TAIKYMO SRITIS

| 1. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

1.

| 2. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ženklinimas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bendrosios specifikacijos |
| --- | --- |

5.

| 6. | Spinduliuojamos šviesos stipris |
| --- | --- |

6.

| 7. | Bandymo procedūros |
| --- | --- |

7.

| 8. | Spinduliuojamos šviesos spalva |
| --- | --- |

8.

| 9. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

9.

| 10. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

10.

| 11. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

11.

| 12. | Už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai ir adresai |
| --- | --- |

12.

PRIEDAI

| 1. | Pranešimas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fotometriniai matavimai |
| --- | --- |

3.

| 4. | Būtiniausi gamybos kontrolės procedūrų atitikties reikalavimai |
| --- | --- |

4.

| 5. | Būtiniausi inspektoriaus atliekamos bandinių atrankos reikalavimai |
| --- | --- |

5.

0.   TAIKYMO SRITIS

Šis taisyklė taikoma:

| a) | M, N, O ir T kategorijų transporto priemonių atbulinės eigos žibintams (1); |
| --- | --- |

a)

M, N, O ir T kategorijų transporto priemonių atbulinės eigos žibintams (1);

| b) | M ir N kategorijų transporto priemonių manevriniams žibintams. |
| --- | --- |

b)

M ir N kategorijų transporto priemonių manevriniams žibintams.

1.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

1.1.   Atbulinės eigos žibintas – žibintas keliui už galinės transporto priemonės dalies apšviesti ir kitiems kelių eismo dalyviams įspėti, kad transporto priemonė važiuoja arba tuoj važiuos atbuline eiga.

1.2.   Manevrinis žibintas – žibintas transporto priemonės šonui papildomai apšviesti, padedantis atliekant lėtą manevravimą.

1.3.   Šioje taisyklėje vartojamos Taisyklėje Nr. 48 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose pateiktos apibrėžtys.

1.4.   Įvairių tipų atbulinės eigos ir (arba) manevriniai žibintai – žibintai, kurių skiriasi šios pagrindinės savybės:

| a) | prekės pavadinimas arba prekės ženklas; |
| --- | --- |

a)

prekės pavadinimas arba prekės ženklas;

| b) | optinės sistemos charakteristikos (šviesos stiprio lygis, šviesos sklaidos kampai, šviesos šaltinių kategorija, šviesos šaltinio modulis ir kt.). |
| --- | --- |

b)

optinės sistemos charakteristikos (šviesos stiprio lygis, šviesos sklaidos kampai, šviesos šaltinių kategorija, šviesos šaltinio modulis ir kt.).

Šviesos šaltinio spalvos arba kurio nors filtro spalvos pakeitimas nelaikomas tipo pakeitimu.

1.5.   Šioje taisyklėje pateiktos nuorodos į standartinę (-es) (etaloninę (-es)) kaitinamąją (-ąsias) lempą (-as) ir į Taisyklę Nr. 37 laikomos nuorodomis į Taisyklę Nr. 37 ir į teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios jos serijos pakeitimus.

Šioje taisyklėje pateiktos nuorodos į standartinį (-ius) (etaloninį (-ius)) šviesos diodų šaltinį (-ius) ir į Taisyklę Nr. 128 laikomos nuorodomis į Taisyklę Nr. 128 ir į teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios jos serijos pakeitimus.

2.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

2.1.   Patvirtinimo paraišką teikia prekės pavadinimo ar ženklo turėtojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

Pareiškėjo nuožiūra, joje nurodoma, kad įtaisą galima įrengti transporto priemonėje, kai atskaitos ašis palinkusi į įvairias puses transporto priemonės atskaitos plokštumų ir žemės paviršiaus atžvilgiu, ir kad jis gali suktis aplink atskaitos ašį; šie skirtingi įrengimo reikalavimai nurodomi pranešimo blanke.

2.2.   Prie paraiškos dėl kiekvieno tipo atbulinės eigos arba manevrinio žibinto pridedama:

2.2.1.   pakankamai detalūs brėžiniai (3 egzemplioriai), kad būtų galima atpažinti atbulinės eigos arba manevrinio žibinto tipą, kuriuose nurodoma žibinto geometrinė(s) padėtis (-ys), kurioje (-se) atbulinės eigos arba manevrinis žibintas gali būti pritvirtintas prie transporto priemonės; atliekant bandymus atskaitos ašimi laikoma stebėjimo ašis (horizontalusis kampas H = 0°, vertikalusis kampas V = 0°) ir taškas, kuris atliekant minėtus bandymus turi būti laikomas atskaitos centru. Brėžiniuose nurodoma vieta, skirta patvirtinimo numeriui ir papildomam simboliui, atsižvelgiant į patvirtinimo ženklo apskritimą.

Be to, brėžinyje nurodomas manevrinio žibinto (-ų) įrengimo aukštis ir atskaitos ašies orientacija pagal žemės paviršių, vertikaliąją ir išilginę ašis;

2.2.2.   trumpas techninis aprašas, kuriame visų pirma nurodoma (išskyrus tuos atvejus, kai žibintai yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais):

| a) | nustatyta (-os) kaitinamosios (-ųjų) lempos (-ų) kategorija arba kategorijos; minėta kaitinamosios lempos kategorija turi atitikti vieną iš Taisyklėje Nr. 37 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose nurodytų kategorijų ir (arba) |
| --- | --- |

a)

nustatyta (-os) kaitinamosios (-ųjų) lempos (-ų) kategorija arba kategorijos; minėta kaitinamosios lempos kategorija turi atitikti vieną iš Taisyklėje Nr. 37 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose nurodytų kategorijų ir (arba)

| b) | nustatyta (-os) šviesos diodų šaltinio (-ių) kategorija arba kategorijos; minėta šviesos diodų šaltinio kategorija turi atitikti vieną iš Taisyklėje Nr. 128 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose nurodytų kategorijų, ir (arba) |
| --- | --- |

b)

nustatyta (-os) šviesos diodų šaltinio (-ių) kategorija arba kategorijos; minėta šviesos diodų šaltinio kategorija turi atitikti vieną iš Taisyklėje Nr. 128 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos pakeitimuose nurodytų kategorijų, ir (arba)

| c) | specialusis šviesos šaltinio modulio atpažinties kodas; |
| --- | --- |

c)

specialusis šviesos šaltinio modulio atpažinties kodas;

2.2.3.   du žibintų bandiniai. Jeigu prietaisai nėra tapatūs, tačiau yra simetriški ir tinkami po vieną montuoti transporto priemonės kairėje ir dešinėje pusėse, abu pateikti bandiniai gali būti tapatūs ir tinkami montuoti tik transporto priemonės kairėje pusėje arba tik dešinėje jos pusėje.

3.   ŽENKLINIMAS

Tvirtinti pateiktų atbulinės eigos arba manevrinių žibintų bandiniai turi būti:

3.1.   su pareiškėjo prekės pavadinimu arba ženklu; šie ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami;

3.2.   aiškiai, įskaitomai ir nenutrinamai paženklinti (išskyrus žibintus su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais), nurodant:

| a) | nustatytą (-os) šviesos šaltinio (-ių) kategoriją arba kategorijas ir (arba) |
| --- | --- |

a)

nustatytą (-os) šviesos šaltinio (-ių) kategoriją arba kategorijas ir (arba)

| b) | specialųjį šviesos šaltinio modulio atpažinties kodą. |
| --- | --- |

b)

specialųjį šviesos šaltinio modulio atpažinties kodą.

3.3.   prireikus su žodžiu „TOP“ (VIRŠUS), paženklintu horizontaliai ant viršutinės šviečiamojo paviršiaus dalies, siekiant išvengti klaidų montuojant transporto priemonėje atbulinės eigos žibintą;

3.4.   su pakankamo dydžio vieta patvirtinimo ženklui ir 4.3 punkte nurodomiems papildomiems simboliams; ši vieta nurodoma 2.2.1 punkte minėtuose brėžiniuose;

3.5.   su vardinės įtampos arba įtampos intervalo ir didžiausios vardinės galios ženklais, jeigu žibintai yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais arba šviesos šaltinio moduliu (-iais).

3.6.   Toliau nurodoma, kas turi būti ant šviesos šaltinio modulio (-ių), jeigu tai yra žibintai su šviesos šaltinio moduliu (-iais).

3.6.1.   Pareiškėjo prekės pavadinimas ir ženklas; šis ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

3.6.2.   Specialusis modulio atpažinties kodas; šis ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. Šio specialiojo atpažinties kodo pirmosios raidės turi būti MD (nuo žodžio MODULIS), po kurių turi būti pateikiamas patvirtinimo ženklas be apskritimo, kaip nustatyta 4.3.1.1 punkte, taip pat papildomi simboliai ar ženklai, jeigu naudojama keletas netapačių šviesos šaltinių modulių; šis specialusis atpažinties kodas nurodomas 2.2.1 punkte minėtuose brėžiniuose.

Patvirtinimo ženklas neturi atitikti ant žibinto, kuriame naudojamas modulis, naudojamo ženklo, tačiau abu ženklai turi būti to paties pareiškėjo.

3.6.3.   Vardinės įtampos ir vardinės galios ženklai.

4.   PATVIRTINIMAS

4.1.   Patvirtinimas suteikiamas, jeigu abu atbulinės eigos arba manevrinių žibintų bandiniai atitinka šios taisyklės reikalavimus.

4.2.   Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties numerio paskirti kito tipo atbulinės eigos arba manevriniam žibintui, kuriam taikoma ši taisyklė. Pranešimas apie atbulinės eigos arba manevrinio žibinto tipo patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims naudojant šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio blanką.

4.3.   Be 3.1, 3.2 ir 3.3 arba 3.5 punkte nurodyto ženklo ir duomenų, kiekvieno atbulinės eigos arba manevrinio žibinto, atitinkančio pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, vietoje, kuri paminėta 3.4 punkte, nurodoma:

4.3.1.   tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

4.3.1.1.   apskritimas aplink E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (2); ir

4.3.1.2.   patvirtinimo numeris;

4.3.2.   papildomas simbolis iš A ir R raidžių, sumaišytų taip, kaip parodyta šios taisyklės 2 priede;

ant prietaisų, atitinkančių šios taisyklės reikalavimus, keliamus manevriniams žibintams, papildomas simbolis iš M ir L raidžių, išdėstytų taip, kaip parodyta šios taisyklės 2 priede;

4.3.3.   pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys, žymintys naujausią šios taisyklės pakeitimų seriją, gali būti dedami šalia papildomų simbolių AR arba ML;

4.3.4.   ant atbulinės eigos žibintų, kurių apžvelgiamumo kampai yra nesimetriški horizontaliosios atskaitos ašies atžvilgiu, turi būti rodyklė, rodanti kryptį, kuria fotometrinių reikalavimų laikomasi iki 45° H dydžio kampo.

4.4.   Atskiri žibintai

Jeigu skirtingų tipų žibintams, kurie atitinka keleto taisyklių reikalavimus, naudojami tokie pat vienodos arba skirtingos spalvos išoriniai sklaidytuvai, gali būti pritvirtintas bendras tarptautinis patvirtinimo ženklas, sudarytas iš apskritimo apie E raidę, po kurios nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris, ir iš patvirtinimo numerio. Šis patvirtinimo ženklas gali būti bet kurioje žibinto vietoje, su sąlyga, kad:

4.4.1.   jis yra matomas sumontavus žibintus;

4.4.2.   nurodomas kiekvieno žibinto identifikavimo simbolis, atitinkantis kiekvieną taisyklę, pagal kurią buvo suteiktas patvirtinimas, kartu su atitinkamomis pakeitimų serijomis, apimančiomis naujausius svarbesnius techninius taisyklės pakeitimus, atliktus patvirtinimo išdavimo metu, ir, jei būtina, reikalinga rodyklė;

4.4.3.   atskirojo patvirtinimo ženklo sudedamųjų dalių dydis turi būti ne mažesnis už mažiausią leidžiamą mažiausių atskirų ženklų dydį, kaip reikalaujama taisyklėje, pagal kurią buvo suteiktas patvirtinimas.

4.4.4.   ant pagrindinės žibinto korpuso dalies turi būti numatyta 3.4 punkte aprašyta vieta ir pritvirtintas tikrąją (-ąsias) funkciją (-as) žymintis patvirtinimo ženklas;

4.4.5.   šios taisyklės 2 priedo E pavyzdyje pateikiami patvirtinimo ženklo pavyzdžiai su minėtais papildomais simboliais.

4.5.   Kai tą patį sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų mazgą sudaro du ar daugiau žibintų, patvirtinimas suteikiamas tik tuo atveju, jeigu kiekvienas iš šių žibintų atitinka šios taisyklės arba kitos taisyklės reikalavimus. Kurios nors iš šių taisyklių nuostatų neatitinkantys žibintai negali priklausyti minėtam sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų mazgui.

4.5.1.   Jeigu sugrupuotieji, kombinuotieji arba tarpusavyje sujungti žibintai atitinka keleto taisyklių reikalavimus, gali būti naudojamas vienas tarptautinis patvirtinimo ženklas iš apskritimo apie E raidę, po kurios nurodomas patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris, patvirtinimo numerio ir prireikus reikiamos rodyklės. Šis patvirtinimo ženklas gali būti bet kurioje sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų vietoje, jei:

4.5.1.1.   jis yra matomas juos sumontavus;

4.5.1.2.   nė viena sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų šviesą praleidžianti dalis negali būti pašalinta kartu nepašalinant patvirtinimo ženklo.

4.5.2.   Kiekvieno žibinto atpažinties simbolis, atitinkantis visas taisykles su atitinkamos serijos pakeitimais, pagal kurias buvo suteiktas patvirtinimas ir į kurias įtraukti naujausi ir svarbiausi techniniai taisyklės pakeitimai, atlikti prieš suteikiant patvirtinimą, žymimas:

4.5.2.1.   ant atitinkamo šviesą spinduliuojančio paviršiaus;

4.5.2.2.   jei tai yra vienas įrenginys, taip, kad būtų galima aiškiai atpažinti visus žibintus, priklausančius sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų mazgui (žr. 2 priede parodytus tris galimus pavyzdžius).

4.5.3.   Bendro patvirtinimo ženklo sudedamųjų dalių dydis neturi būti mažesnis nei mažiausias atskirų mažiausių ženklų dydis, kaip reikalaujama taisyklėje, pagal kurią buvo suteiktas patvirtinimas.

4.5.4.   Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Ta pati susitariančioji šalis negali to paties numerio suteikti kitam sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų, kuriems taikoma ši taisyklė, tipui.

4.6.   4.3.1 ir 4.3.2 punktuose nurodytas ženklas ir simboliai turi būti nenutrinami ir aiškiai įskaitomi net tuomet, kai atbulinės eigos žibintas įrengtas transporto priemonėje.

Jei tai yra manevrinis žibintas:

| a) | numatoma pakankamo dydžio vieta, kad ant sklaidytuvo arba jo apsauginio korpuso tilptų patvirtinimo ženklas, kuris, sumontavus įtaisą transporto priemonėje, turi būti įskaitomas. Ant kitų sudedamųjų įtaiso dalių turi būti gamintojo pavadinimas ir identifikavimo priemonės. Jeigu patvirtinimo ženklui (-ams) skirta vieta yra nedidelė, jis turi būti ant transporto priemonės dalies, kuri yra visam laikui prijungta prie manevrinio žibinto arba ant transporto priemonės duomenų plokštelės. |
| --- | --- |

a)

numatoma pakankamo dydžio vieta, kad ant sklaidytuvo arba jo apsauginio korpuso tilptų patvirtinimo ženklas, kuris, sumontavus įtaisą transporto priemonėje, turi būti įskaitomas. Ant kitų sudedamųjų įtaiso dalių turi būti gamintojo pavadinimas ir identifikavimo priemonės. Jeigu patvirtinimo ženklui (-ams) skirta vieta yra nedidelė, jis turi būti ant transporto priemonės dalies, kuri yra visam laikui prijungta prie manevrinio žibinto arba ant transporto priemonės duomenų plokštelės.

| b) | patvirtinimo ženklui skirta vieta turi būti pavaizduota 2.2 punkte minėtame brėžinyje arba nurodyta patvirtinimo paraiškoje. |
| --- | --- |

b)

patvirtinimo ženklui skirta vieta turi būti pavaizduota 2.2 punkte minėtame brėžinyje arba nurodyta patvirtinimo paraiškoje.

4.7.   2 priede pateikiami atskirojo žibinto (1 brėž.) ir sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų (2 brėž.) su visais pirmiau nurodytais papildomais simboliais patvirtinimo ženklų pavyzdžiai. A ir R raidės gali būti sumaišytos.

5.   BENDROSIOS SPECIFIKACIJOS

5.1.   Kiekvienas žibinto bandinys turi atitikti tolesnėse dalyse pateiktus techninius reikalavimus.

5.2.   Atbulinės eigos žibintai projektuojami ir konstruojami taip, kad, nežiūrint galimos vibracijos įprastinio naudojimo sąlygomis, jie ir toliau veiktų tinkamai ir turėtų šioje taisyklėje nustatytas charakteristikas.

5.3.   Jeigu tai yra šviesos šaltinio moduliai, patikrinama, ar:

5.3.1.   šviesos šaltinio modulis (-iai) sukonstruotas (-i) taip, kad:

| a) | kiekvieno šviesos šaltinio modulio įrengimo padėtis galėtų būti tik nustatyta teisingoji padėtis ir jį būtų galima pašalinti tik naudojant įrankį (-ius); |
| --- | --- |

a)

kiekvieno šviesos šaltinio modulio įrengimo padėtis galėtų būti tik nustatyta teisingoji padėtis ir jį būtų galima pašalinti tik naudojant įrankį (-ius);

| b) | jeigu įtaiso korpuse naudojamas daugiau nei vienas šviesos šaltinio modulis, skirtingas charakteristikas turintys šviesos šaltinio moduliai negali būti pakeičiami vienas kitu tame pačiame žibinto korpuse. |
| --- | --- |

b)

jeigu įtaiso korpuse naudojamas daugiau nei vienas šviesos šaltinio modulis, skirtingas charakteristikas turintys šviesos šaltinio moduliai negali būti pakeičiami vienas kitu tame pačiame žibinto korpuse.

5.3.2.   Šviesos šaltinio modulis (-iai) turi būti apsaugotas (-i) nuo sugadinimo.

5.3.3.   Šviesos šaltinio modulis suprojektuojamas taip, kad net ir naudojant įrankį (-ius) jo nebūtų įmanoma mechaniškai pakeisti patvirtintu keičiamuoju šviesos šaltiniu.

5.4.   Keičiamasis (-ieji) šviesos šaltinis (-iai):

5.4.1.   gali būti naudojamas (-i) bet kokios kategorijos ar kategorijų šviesos šaltinis (-iai), patvirtintas (-i) vadovaujantis Taisykle Nr. 37 ir (arba) Taisykle Nr. 128, su sąlyga, kad Taisyklėje Nr. 37 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos jos pakeitimuose arba Taisyklėje Nr. 128 ir teikiant tipo patvirtinimo paraišką galiojančios serijos jos pakeitimuose nenustatyta jokių naudojimo apribojimų;

5.4.2.   įtaisas turi būti sukonstruotas taip, kad šviesos šaltinio tvirtinimo padėtis galėtų būti tik teisingoji padėtis;

5.4.3.   šviesos šaltinio laikiklis turi atitikti Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC) leidinyje 60061 pateiktas charakteristikas. Naudojamas laikiklio duomenų lapas, susijęs su naudojamos kategorijos šviesos šaltiniu.

6.   SPINDULIUOJAMOS ŠVIESOS STIPRIS

6.1.   Atbulinės eigos žibintams taikomi šviesos stiprio reikalavimai

6.1.1.   Kiekvieno iš minėtų dviejų žibinto bandinių spinduliuojamos šviesos stipris negali būti mažesnis už toliau nurodytą mažiausiąją vertę arba didesnis už toliau nurodytą didžiausiąją vertę ir turi būti matuojamas toliau nurodytomis kryptimis nuo atskaitos ašies (nurodant, kokio laipsnio kampas susidarė su atskaitos ašimi).

6.1.2.   Šviesos stipris, matuojamas nuo atskaitos ašies, neturi būti mažesnis nei 80 kandelų.

6.1.3.   Šviesos, spinduliuojamos visomis kryptimis, kuriomis galima stebėti šviesą, stipris neturi viršyti:

| | 300 kandelų matuojant horizontaliosios plokštumos srityje arba virš jos; |
| --- | --- |

300 kandelų matuojant horizontaliosios plokštumos srityje arba virš jos;

matuojant žemiau horizontaliosios plokštumos:

| | 600 kandelų tarp h-h ir 5° D bei
  8 000 kandelų žemiau 5° D. |
| --- | --- |

600 kandelų tarp h-h ir 5° D bei

8 000 kandelų žemiau 5° D.

6.1.4.   Bet kuria kita matavimo kryptimi, nurodyta šios taisyklės 3 priede, šviesos stipris neturi būti mažesnis nei mažiausioji vertė, nurodyta minėtame priede.

Tačiau tais atvejais, kai transporto priemonėje atbulinės eigos žibintą numatoma montuoti išimtinai kaip įtaisų porą, fotometrinis stipris, matuojant vidaus link, gali būti patikrintas tik iki 30°, ir bent 25 cd fotometrinė vertė laikoma atitinkančia reikalavimus.

Ši sąlyga aiškiai išdėstoma patvirtinimo paraiškoje ir susijusiuose dokumentuose (žr. šios taisyklės 2 dalį).

Be to, tuo atveju, kai tipo patvirtinimas suteikiamas su minėta sąlyga, pranešimo blanko 11 punkte „Pastabos“ nurodytu pareiškimu (žr. šios taisyklės 1 priedą) pranešama, kad įtaisas montuojamas tik poroje.

6.1.5.   Jeigu atskirasis žibintas turi daugiau nei vieną šviesos šaltinį, sugedus vienam iš jų, žibintas turi atitikti privalomus mažiausiojo stiprio reikalavimus, o įjungus visus šviesos šaltinius negali būti viršijamos didžiausiosios stiprio vertės. Šviesos šaltinių, sujungtų taip, kad, sugedus vienam iš jų, nei vienas iš jų nebespinduliuotų šviesos, mazgas laikomas vienu šviesos šaltiniu.

6.2.   Manevriniams žibintams taikomi šviesos stiprio reikalavimai

6.2.1.   Stipris neturi viršyti 500 kandelų visomis kryptimis, kuriomis gali būti matoma šviesa, kai žibintas sumontuotas bet kurioje pareiškėjo nurodytoje įrengimo padėtyje.

6.2.2.   Įtaisas turi būti suprojektuotas taip, kad tiesiogiai į transporto priemonės šoną, priekį arba galą spinduliuojama šviesa neviršytų 0,5 cd nurodytame kampiniame lauke.

| a) | Mažiausias vertikalus kampas φ

  min
  (laipsniais) yra:

  φ

  min
  = arctan (1 – įrengimo aukštis)/10; čia įrengimo aukštis h išreiškiamas metrais; |
| --- | --- |

a)

Mažiausias vertikalus kampas φ

  min
  (laipsniais) yra:

φ

  min
  = arctan (1 – įrengimo aukštis)/10; čia įrengimo aukštis h išreiškiamas metrais;

| b) | didžiausias vertikalus kampas φ
  max (laipsniais) yra:

  φ
  max = φ

  min
  - 11,3. |
| --- | --- |

b)

didžiausias vertikalus kampas φ
  max (laipsniais) yra:

φ
  max = φ

  min
  - 11,3.

Turi būti matuojama tik iki horizontalaus kampo nuo + 90° iki - 90° pagal liniją, kuri kerta atskaitos ašį ir yra statmena vertikaliai išilginei transporto priemonės plokštumai.

Matavimo atstumas turi būti lygus bent 3 m.

7.   BANDYMO PROCEDŪROS

7.1.   Visi fotometriniai ir kolorimetriniai matavimai atliekami taip:

7.1.1.   jeigu žibintai yra su keičiamuoju šviesos šaltiniu ir jei jie yra be elektroninio šviesos šaltinio valdymo įtaiso, naudojamas įtaisui skirtas nustatytos kategorijos standartinis bespalvis šviesos šaltinis, kuriam tiekiamos srovės įtampa:

| a) | kaitinamosios (-ųjų) lempos (-ų) atveju leidžia gauti tos kategorijos kaitinamajai lempai būtiną atskaitinį šviesos srautą; |
| --- | --- |

a)

kaitinamosios (-ųjų) lempos (-ų) atveju leidžia gauti tos kategorijos kaitinamajai lempai būtiną atskaitinį šviesos srautą;

| b) | šviesos diodų šviesos šaltinių atveju yra 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V; gauta šviesos srauto vertė pakoreguojama. Pataisinis faktorius – atskaitinio šviesos srauto ir vidutinės šviesos srauto vertės santykis esant tam tikrai įtampai. |
| --- | --- |

b)

šviesos diodų šviesos šaltinių atveju yra 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V; gauta šviesos srauto vertė pakoreguojama. Pataisinis faktorius – atskaitinio šviesos srauto ir vidutinės šviesos srauto vertės santykis esant tam tikrai įtampai.

7.1.2.   nustatoma 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V įtampa, jeigu žibintai yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais (kaitinamosioms lempomis ir pan.);

7.1.3.   jeigu sistema yra su elektroniniu šviesos šaltinio valdymo įtaisu, kuris yra žibinto dalis (3), žibinto įvedimo gnybtai veikiami gamintojo nurodyta įtampa arba, jei ji nenurodyta, atitinkamai 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V įtampa;

7.1.4.   jeigu sistema yra su elektroniniu šviesos šaltinio valdymo įtaisu, kuris nėra žibinto dalis, žibinto įvedimo gnybtai veikiami gamintojo nurodyta įtampa.

7.2.   Techninė tarnyba reikalauja, kad gamintojas pateiktų šviesos šaltinio valdymo įtaisą, kuriuo šviesos šaltiniui tiekiama energija ir reguliuojamos funkcijos.

7.3.   Įtampa, kuria žibintas turi būti veikiamas, nurodoma pranešimo blanke, pateiktame šios taisyklės 1 priede.

7.4.   Bet kurio žibinto, išskyrus turinčius kaitinamąsias lempas, šviesos stiprio vertės, išmatuotos nuo įjungimo praėjus 1 minutei ir praėjus 30 minučių, turi atitikti mažiausiąsias ir didžiausiąsias vertes. Šviesos stiprio verčių pasiskirstymo lygis, praėjus nuo įjungimo 1 minutei, gali būti apskaičiuotas remiantis šviesos stiprio verčių pasiskirstymo lygiu, apskaičiuotu nuo įjungimo praėjus 30 minučių, taikant kiekviename bandymo taške šviesos stiprio verčių, išmatuotų aukštosios įtampos sąlygomis nuo įjungimo praėjus 1 minutei ir praėjus 30 minučių, koeficientą.

7.5.   Pagal signalinės šviesos įtaiso atskaitos ašį nustatomos tariamojo paviršiaus ribinės vertės.

8.   SPINDULIUOJAMOS ŠVIESOS SPALVA

Atbulinės eigos žibinto atveju 3 priedo 2 dalyje nustatyto šviesos sklaidos tinklelio laukelyje spinduliuojama šviesa turi būti baltos spalvos.

Manevrinio žibinto atveju visos šviesos sklaidos lauke spinduliuojama šviesa turi būti baltos spalvos.

Tikrinant šias kolorimetrines charakteristikas, taikoma šios taisyklės 7 dalyje aprašyta bandymo atlikimo tvarka. Už laukelio ribų neturi būti jokių pastebimų spalvos pokyčių.

Jeigu žibintai yra su nekeičiamaisiais šviesos šaltiniais (kaitinamosiomis lempomis ir pan.), kolorimetrinės charakteristikos turėtų būti tikrinamos tuomet, kai šviesos šaltiniai yra įrengti žibinte, vadovaujantis atitinkamais šios taisyklės 7.1 punkto papunkčiais.

9.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties kontrolės procedūros turi atitikti nustatytąsias susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), kurias taikant galioja toliau nurodyti reikalavimai:

9.1.   Pagal šią taisyklę patvirtinti žibintai turi būti pagaminti taip, kad atitiktų tipą, kuris patvirtintas įvykdžius 6 ir 8 dalyse nustatytus reikalavimus.

9.2.   Turi būti laikomasi būtiniausių gamybos atitikties kontrolės procedūrų, nustatytų šios taisyklės 4 priede.

9.3.   Turi būti laikomasi būtiniausių inspektoriaus atliekamos bandinių atrankos reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 5 priede.

9.4.   Tipo patvirtinimą suteikusi tipo patvirtinimo institucija bet kuriuo metu gali patikrinti kiekvienoje gamybos įmonėje taikomą atitikties kontrolės metodiką. Paprastai šie patikrinimai atliekami kartą per dvejus metus.

10.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

10.1.   Atbulinės eigos žibintui arba manevriniams žibintams suteiktas tipo patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma pirmiau nurodytų reikalavimų arba jei atbulinės eigos žibintas arba manevriniai žibintai, paženklinti 4.3.1 ir 4.3.2 punktuose nurodytais ženklais, neatitinka patvirtinto tipo.

10.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis panaikina patvirtinimą, kurį buvo anksčiau suteikusi, ji nedelsdama praneša apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

11.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo atbulinės eigos žibintą arba manevrinį žibintą, jis turi pranešti apie tai tipo patvirtinimą suteikusiai tipo patvirtinimo institucijai. Minėta tipo patvirtinimo institucija, gavusi atitinkamą pranešimą, praneša apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims, naudodama šios taisyklės 1 priede pateikto pavyzdžio pranešimo blanką.

12.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMŲ ATLIKIMĄ ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI

Šią taisyklę taikančios 1958 m. Susitarimo šalys praneša Jungtinių Tautų Sekretoriatui už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų, kurios suteikia patvirtinimus ir kurioms turi būti siunčiami pranešimai, liudijantys apie kitose šalyse išduotą patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą, patvirtinimo panaikinimą arba visišką gamybos nutraukimą, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2 punktas). - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  Skiriamieji 1958 m. Susitarimo susitariančiųjų šalių numeriai yra nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)  Taikant šią taisyklę, frazė „yra žibinto dalis“ reiškia, kad įtaisas fiziškai priklauso žibinto korpusui arba yra žibinto korpuso išorinė dalis (atskira arba neatskira), tačiau žibintų gamintojas jį pateikia kaip žibinto sistemos dalį.

---

1 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

| | Parengė: | administracijos pavadinimas
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image

Parengė:

administracijos pavadinimas

...

...

...

| dėl tipo (1) | : | patvirtinimo suteikimo,
  patvirtinto tipo išplėtimo,
  atsisakymo suteikti patvirtinimą,
  patvirtinimo panaikinimo,
  visiško gamybos nutraukimo |
| --- | --- | --- |

dėl tipo (1)

:

patvirtinimo suteikimo,

patvirtinto tipo išplėtimo,

atsisakymo suteikti patvirtinimą,

patvirtinimo panaikinimo,

visiško gamybos nutraukimo

remiantis Taisykle Nr. 23

Atbulinės eigos žibinto tipo patvirtinimo Nr. ... Išplėtimo Nr. ...

Manevrinio žibinto tipo patvirtinimo Nr. ... Išplėtimo Nr. ...

| 1. | Įtaiso prekės pavadinimas arba ženklas: ... |
| --- | --- |

1.

Įtaiso prekės pavadinimas arba ženklas: ...

| 2. | Įtaiso tipo gamintojo pavadinimas: ... |
| --- | --- |

2.

Įtaiso tipo gamintojo pavadinimas: ...

| 3. | Gamintojo pavadinimas ir adresas: ... |
| --- | --- |

3.

Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

| 4. | Gamintojo atstovo, jei jis yra, pavadinimas ir adresas: ... |
| --- | --- |

4.

Gamintojo atstovo, jei jis yra, pavadinimas ir adresas: ...

| 5. | Pateikta patvirtinti (data): ... |
| --- | --- |

5.

Pateikta patvirtinti (data): ...

| 6. | Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba: ... |
| --- | --- |

6.

Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba: ...

| 7. | Technikos tarnybos ataskaitos parengimo data ... |
| --- | --- |

7.

Technikos tarnybos ataskaitos parengimo data ...

| 8. | Technikos tarnybos parengtos ataskaitos numeris: ... |
| --- | --- |

8.

Technikos tarnybos parengtos ataskaitos numeris: ...

| 9. | Glaustas aprašas:
  Šviesos šaltinio (-ių) numeris, kategorija ir rūšis: ...
  Įtampa ir galia: ...
  Elektroninis šviesos šaltinio valdymo įtaisas naudojamas kaip:






  a) | žibinto dalis: taip/ne (1) |
| --- | --- | --- |

9.

Glaustas aprašas:

Šviesos šaltinio (-ių) numeris, kategorija ir rūšis: ...

Įtampa ir galia: ...

Elektroninis šviesos šaltinio valdymo įtaisas naudojamas kaip:

a)

žibinto dalis: taip/ne (1)

| b) | ne žibinto dalis: taip/ne (1) |
| --- | --- |

b)

ne žibinto dalis: taip/ne (1)

Įėjimo įtampa, pasiekiama naudojant elektroninį šviesos šaltinio valdymo įtaisą:

Elektroninio šviesos šaltinio valdymo įtaiso gamintojas ir atpažinties kodas (tuo atveju, kai šviesos šaltinio valdymo įtaisas priklauso žibintui, tačiau jis nesumontuotas žibinto korpuse): ...

Šviesos šaltinio modulis: yra/nėra (1)

Specialusis šviesos šaltinio modulio atpažinties kodas: ...

Geometrinės montavimo sąlygos ir susiję pokyčiai, jeigu jų yra: ...

Manevrinio žibinto tipo atveju remiantis Taisyklės Nr. 23 6.2.2 punktu

Didžiausias įrengimo aukštis: ...

| 10. | Patvirtinimo žymens vieta: ... |
| --- | --- |

10.

Patvirtinimo žymens vieta: ...

| 11. | Pastabos.
  Atbulinės eigos žibinto atveju šis įtaisas montuojamas transporto priemonėje tik kaip įtaisų poros dalis: taip/ne (1) ... |
| --- | --- |

11.

Pastabos.

Atbulinės eigos žibinto atveju šis įtaisas montuojamas transporto priemonėje tik kaip įtaisų poros dalis: taip/ne (1) ...

| 12. | Išplėtimo priežastis (-ys) (jei taikoma): ... |
| --- | --- |

12.

Išplėtimo priežastis (-ys) (jei taikoma): ...

| 13. | Patvirtinimas suteiktas/tipas išplėstas/atsisakyta suteikti patvirtinimą/patvirtinimas panaikintas (1) |
| --- | --- |

13.

Patvirtinimas suteiktas/tipas išplėstas/atsisakyta suteikti patvirtinimą/patvirtinimas panaikintas (1)

| 14. | Vieta: ... |
| --- | --- |

14.

Vieta: ...

| 15. | Data: ... |
| --- | --- |

15.

Data: ...

| 16. | Parašas: ... |
| --- | --- |

16.

Parašas: ...

| 17. | Patvirtinimą suteikusiai tipo patvirtinimo institucijai pateiktų dokumentų sąrašas pridedamas prie šio pranešimo ir gali būti gautas paprašius. |
| --- | --- |

17.

Patvirtinimą suteikusiai tipo patvirtinimo institucijai pateiktų dokumentų sąrašas pridedamas prie šio pranešimo ir gali būti gautas paprašius.

---

(1)  Išbraukti, kas netaikoma.

---

2 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMO PAVYZDŽIAI

1 brėž.

Atskirųjų žibintų ženklinimas

| A pavydys | Neprivaloma |
| --- | --- |
| a = ne mažiau kaip 5 mm |

A pavydys

Image

Neprivaloma

Image

a = ne mažiau kaip 5 mm

Šiuo patvirtinimo ženklu paženklintas įtaisas – atbulinės eigos žibintas, patvirtintas Nyderlanduose (E 4), remiantis Taisykle Nr. 23; jam suteiktas patvirtinimo numeris 221. Patvirtinimo numeris rodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal pradinės redakcijos Taisyklėje Nr. 23 arba tam tikrais atvejais jos pakeitimuose, padarytuose 1 ir (arba) 2 papildymais, nustatytus reikalavimus. Rodyklė rodo kryptį, kuria laikomasi reikalaujamų fotometrinių reikalavimų iki 45° H kampo.

Pastaba. Patvirtinimo numeris ir papildomas simbolis rašomi prie apskritimo virš E raidės, po ja, į kairę arba į dešinę nuo jos. Patvirtinimo numerio skaitmenys ir gamybos serijos numeris turi būti toje pačioje E raidės pusėje ir išdėstyti ta pačia kryptimi. Turėtų būti vengiama romėniškų skaitmenų, kad jie nebūtų painiojami su kitais simboliais.

2 brėž.

Supaprastintas sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų ženklinimas

Vertikaliomis ir horizontaliomis linijomis vaizduojama šviesos signalinio įtaiso forma.

Jos nėra patvirtinimo ženklo dalys.

B pavyzdys

C pavyzdys

D pavyzdys

Pastaba. Pateikiami trys patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai (B, C ir D) – trys galimi apšvietimo įtaisų ženklinimo variantai, kai tą patį sugrupuotųjų, kombinuotųjų arba tarpusavyje sujungtų žibintų mazgą sudaro du ar daugiau žibintų. Šis patvirtinimo ženklas reiškia, kad įtaisas buvo patvirtintas Nyderlanduose (E 4), jam suteiktas patvirtinimo numeris 3333, o įtaisą sudaro:

| | IA klasės šviesogrąžis atšvaitas, patvirtintas vadovaujantis Taisyklės Nr. 3 02 serijos pakeitimais; |
| --- | --- |

IA klasės šviesogrąžis atšvaitas, patvirtintas vadovaujantis Taisyklės Nr. 3 02 serijos pakeitimais;

| | 2a kategorijos galinis posūkio žibintas, patvirtintas vadovaujantis Taisyklės Nr. 6 01 serijos pakeitimais; |
| --- | --- |

2a kategorijos galinis posūkio žibintas, patvirtintas vadovaujantis Taisyklės Nr. 6 01 serijos pakeitimais;

| | raudonas galinis gabaritinis žibintas (R), patvirtintas vadovaujantis Taisyklės Nr. 7 01 serijos pakeitimais; |
| --- | --- |

raudonas galinis gabaritinis žibintas (R), patvirtintas vadovaujantis Taisyklės Nr. 7 01 serijos pakeitimais;

| | galinis rūko žibintas (F), patvirtintas vadovaujantis pradinės redakcijos Taisykle Nr. 38; |
| --- | --- |

galinis rūko žibintas (F), patvirtintas vadovaujantis pradinės redakcijos Taisykle Nr. 38;

| | atbulinės eigos žibintas (AR), patvirtintas vadovaujantis pradinės redakcijos Taisykle Nr. 23; |
| --- | --- |

atbulinės eigos žibintas (AR), patvirtintas vadovaujantis pradinės redakcijos Taisykle Nr. 23;

| | dviejų apšvietimo lygių (S2) stabdymo žibintas, patvirtintas vadovaujantis Taisyklės Nr. 7 01 serijos pakeitimais. |
| --- | --- |

dviejų apšvietimo lygių (S2) stabdymo žibintas, patvirtintas vadovaujantis Taisyklės Nr. 7 01 serijos pakeitimais.

E pavyzdys

Nesusijusių žibintų ženklinimas

Šiame pavyzdyje parodoma, kaip ženklinamas lęšis, skirtas naudoti skirtingų tipų žibintuose. Patvirtinimo ženklai rodo, kad įtaisas buvo patvirtintas Ispanijoje (E9), jam suteiktas patvirtinimo numeris 1432, o įtaisą sudaro:

| | galinis rūko žibintas (F), patvirtintas vadovaujantis pradinės redakcijos Taisykle Nr. 38; |
| --- | --- |

galinis rūko žibintas (F), patvirtintas vadovaujantis pradinės redakcijos Taisykle Nr. 38;

| | 2a kategorijos galinis posūkio žibintas, patvirtintas vadovaujantis Taisyklės Nr. 6 01 serijos pakeitimais; |
| --- | --- |

2a kategorijos galinis posūkio žibintas, patvirtintas vadovaujantis Taisyklės Nr. 6 01 serijos pakeitimais;

| | atbulinės eigos žibintas (AR), patvirtintas vadovaujantis pradinės redakcijos Taisykle Nr. 23; |
| --- | --- |

atbulinės eigos žibintas (AR), patvirtintas vadovaujantis pradinės redakcijos Taisykle Nr. 23;

| | raudonas galinis gabaritinis (šoninis) žibintas (R), patvirtintas vadovaujantis Taisyklės Nr. 7 02 serijos pakeitimais; |
| --- | --- |

raudonas galinis gabaritinis (šoninis) žibintas (R), patvirtintas vadovaujantis Taisyklės Nr. 7 02 serijos pakeitimais;

| | vieno apšvietimo lygio (S1) stabdymo žibintas, patvirtintas vadovaujantis Taisyklės Nr. 7 02 serijos pakeitimais. |
| --- | --- |

vieno apšvietimo lygio (S1) stabdymo žibintas, patvirtintas vadovaujantis Taisyklės Nr. 7 02 serijos pakeitimais.

3 brėž.

Šviesos šaltinio moduliai

Šviesos šaltinio modulis, paženklintas pirmiau nurodytu atpažinties kodu, patvirtintas kartu su Italijoje (E 3) patvirtintu žibintu; jam suteiktas patvirtinimo numeris 17325.

4 brėž.

Manevrinių žibintų ženklinimas

Šiuo patvirtinimo ženklu paženklintas įtaisas – manevrinis žibintas, patvirtintas Vokietijoje (E 1) remiantis Taisykle Nr. 23; jam suteiktas patvirtinimo numeris 2207.

Patvirtinimo numeris reiškia, kad patvirtinimas suteiktas vadovaujantis Taisyklės Nr. 23 pradinėje versijoje nustatytais reikalavimais.

Pastaba. Patvirtinimo numeris ir papildomas simbolis rašomi prie apskritimo virš E raidės, po ja, į kairę arba į dešinę nuo jos. Patvirtinimo numerio skaitmenys ir gamybos serijos numeris turi būti toje pačioje E raidės pusėje ir išdėstyti ta pačia kryptimi. Turėtų būti vengiama romėniškų skaitmenų, kad jie nebūtų painiojami su kitais simboliais.

---

3 PRIEDAS

FOTOMETRINIAI MATAVIMAI

1.   Matavimo metodas. Bendrosios nuostatos

1.1.   Atliekant fotometrinius matavimus, sklaidžiųjų atspindžių vengiama pasirinkus tinkamą maskavimą.

1.2.   Jeigu matavimų rezultatai užginčijami, matavimai atliekami taip, kad būtų laikomasi šių reikalavimų:

1.2.1.   turi būti matuojama iš tokio atstumo, kad būtų laikomasi atvirkštinio atstumo kvadrato dėsnio;

1.2.2.   turi būti tokia matavimo įranga, kad, žiūrint iš šviesos atskaitos centro, imtuvo kampinė apertūra būtų nuo 10' iki 1°;

1.2.3.   laikoma, kad šviesos stiprio reikalavimai, taikomi tam tikrai stebėjimo krypčiai, įvykdomi, jeigu gaunamas reikiamas tos krypties, kuri nuo stebėjimo krypties nukrypsta ne daugiau kaip ketvirtį laipsnio, stipris.

1.3.   Jeigu įtaisą transporto priemonėje galima įrengti daugiau kaip vienoje padėtyje arba skirtingų padėčių srityje, pakartotiniai fotometriniai matavimai atliekami kiekvienoje padėtyje arba gamintojo nurodytos atskaitos ašies srities kraštutinėse padėtyse.

2.   Atbulinės eigos žibintų atveju matavimo taškai, išreikšti kampo laipsniais, kartu su atskaitos ašimis ir spinduliuojamos šviesos mažiausiomis šviesos stiprio vertėmis.

2.1.   H = 0° ir V = 0° kryptys atitinka atskaitos ašis. Transporto priemonėje ašys yra horizontalios, lygiagrečios vidurinei išilginei transporto priemonės plokštumai ir nukreiptos privaloma stebėjimo kryptimi. Jos kerta atskaitos centrą. Lentelėje pateiktos įvairiomis matavimo kryptimis nustatytos mažiausio šviesos stiprio vertės, nurodytos cd.

2.2.   Jeigu apžiūrėjus žibintą nustatoma, kad šviesos stipris atskiruose taškuose labai skiriasi, atliekama patikra, kuria siekiama užtikrinta, kad tarp minėtų dviejų matavimo krypčių išmatuotas šviesos stipris nebūtų daugiau kaip 50 % mažesnis už mažesniąją iš dviejų tomis matavimo kryptimis nustatytų šviesos stiprio verčių.

3.   Žibintų, kuriuose įrengti keli šviesos šaltiniai, fotometrinis matavimas

Fotometrinės charakteristikos tikrinamos toliau nurodyta tvarka.

3.1.   Jeigu tikrinami nekeičiamieji šviesos šaltiniai (kaitinamosios lempos ir pan.):

kai žibinte įrengti šviesos šaltiniai, vadovaujantis šios taisyklės 7.1 punkto atitinkamais papunkčiais.

3.2.   Keičiamasis (-ieji) šviesos šaltinis (-iai)

kai yra įrengtas (-i) šviesos šaltinis (-iai), esant 6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V įtampai, gautos šviesos stiprio vertės pakoreguojamos. Kaitinamųjų lempų atveju pataisinis faktorius – atskaitinio šviesos srauto ir vidutinės šviesos srauto vertės santykis esant tam tikrai įtampai (6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V).

Šviesos diodų šviesos šaltinių atveju pataisinis faktorius – etaloninio šviesos srauto ir vidutinės šviesos srauto vertės santykis esant tam tikrai įtampai (6,75 V, 13,5 V arba 28,0 V).

Kiekvienos naudotos kaitinamosios lempos ir arba šviesos diodų šviesos šaltinio faktinis šviesos srautas neturi nukrypti nuo vidutinės vertės daugiau nei 5 %

Užuot taikius minėtą metodą, bet tik kaitinamųjų lempų atveju, atskaitinį šviesos srautą spinduliuojanti standartinė kaitinamoji lempa gali būti montuojama paeiliui visose padėtyse, kuriose išmatuotos vertės susumuojamos.

---

4 PRIEDAS

BŪTINIAUSI GAMYBOS KONTROLĖS PROCEDŪRŲ ATITIKTIES REIKALAVIMAI

1.   Bendrosios nuostatos

1.1.   Atitikties reikalavimų mechaniniu ir geometriniu požiūriu laikomasi, jei skirtumai neviršija įprastų šioje taisyklėje apibrėžtų gamybos nuokrypų.

1.2.   Serijinės gamybos žibintų fotometrinių charakteristikų atitiktis neginčijama, jeigu, vadovaujantis šios taisyklės 7 dalies nuostatomis, atliekant bet kurio atsitiktine tvarka pasirinkto žibinto fotometrinių charakteristikų bandymą:

1.2.1.   nė viena išmatuotoji vertė nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 %;

1.2.2.   jeigu žibintas yra su keičiamuoju šviesos šaltiniu ir jei pirmiau aprašyto bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, žibintų bandymai kartojami naudojant kitą standartinį šviesos šaltinį.

1.3.   Atliekant bandymus pagal šios taisyklės 7 dalies sąlygas, turi būti laikomasi pagrindinių spalvių koordinačių.

2.   Būtiniausi reikalavimai, taikomi gamintojo atliekamai atitikties patikrai

Patvirtinimo ženklo turėtojas nustatytu dažnumu atlieka bent jau toliau nurodytus kiekvieno tipo žibinto bandymus. Bandymai atliekami pagal šios taisyklės nuostatas.

Jei bandinys neatitinka tam tikros rūšies bandymo reikalavimų, atrenkami kiti bandiniai ir atliekami jų bandymai. Gamintojas imasi veiksmų gamybos atitikčiai užtikrinti.

2.1.   Bandymų pobūdis

Remiantis šia taisykle, atliekant gamybos atitikties bandymus, nustatomos fotometrinės ir kolorimetrinės charakteristikos.

2.2.   Bandymų metodai

2.2.1.   Bandymai paprastai atliekami taikant šioje taisyklėje nustatytus metodus.

2.2.2.   Jeigu kuriuos nors atitikties bandymus atlieka gamintojas, jis turi teisę taikyti lygiaverčius metodus, gavęs už patvirtinimo bandymus atsakingos kompetentingos tipo patvirtinimo institucijos sutikimą. Gamintojas turi įrodyti, kad taikomi metodai yra lygiaverčiai šioje taisyklėje nustatytiems metodams.

2.2.3.   Taikant 2.2.1 ir 2.2.2 punktus, būtina reguliariai kalibruoti bandymų įrangą ir ją reguliuoti, kad atitiktų kompetentingos institucijos atliktus matavimus.

2.2.4.   Visais atvejais turi būti taikomi šioje taisyklėje nurodyti standartiniai metodai, visų pirma naudojami administracinės patikros ir bandinių atrankos metu.

2.3.   Atrankos būdas

Žibintų pavyzdžiai atrenkami atsitiktine tvarka iš vienodų gaminių partijos. Vienoda partija – to paties tipo, apibrėžto pagal gamintojo taikomus gamybos metodus, žibintų rinkinys.

Paprastai vertinami skirtingose gamyklose pagaminti serijiniai gaminiai. Tačiau gamintojas gali grupuoti su tuo pačiu tipu susijusius duomenis, gautus iš kelių gamyklų, jei jose taikomi tie patys kokybės kriterijai ir tas pats kokybės valdymas.

2.4.   Išmatuotosios ir užfiksuotosios fotometrinės charakteristikos

3 priede išvardytose vietose ir reikiamose pagrindinių spalvių koordinatėse atliekami atrinktojo žibinto mažiausių verčių fotometriniai matavimai.

2.5.   Priimtinumo kriterijai

Gamintojas yra atsakingas už statistinį bandymų rezultatų apdorojimą ir už gaminių priimtinumo kriterijų apibrėžimą kartu su kompetentinga tipo patvirtinimo institucija, siekiant užtikrinti šios taisyklės 9.1 punkte nustatytų gaminių atitikties patikros specifikacijų laikymąsi.

Priimtinumo kriterijai turi būti tokie, kad esant 95 % pasikliovimo lygiui, mažiausia tikimybė, kad bandinys atitiks atrankinio tikrinimo reikalavimus pagal 5 priedą (pirmoji bandinių atranka) būtų 0,95.

---

5 PRIEDAS

BŪTINIAUSI INSPEKTORIAUS ATLIEKAMOS BANDINIŲ ATRANKOS REIKALAVIMAI

1.   Bendrosios nuostatos

1.1.   Atitikties reikalavimų mechaniniu ir geometriniu požiūriu laikomasi, jei skirtumai neviršija įprastų šios taisyklės reikalavimais apibrėžtų gamybos nuokrypų.

1.2.   Serijinės gamybos žibintų fotometrinių charakteristikų atitiktis neginčijama, jeigu, vadovaujantis šios taisyklės 7 dalies nuostatomis, atliekant bet kurio atsitiktine tvarka pasirinkto žibinto fotometrinių charakteristikų bandymą:

1.2.1.   nė viena išmatuotoji vertė nenukrypsta į blogąją pusę nuo šioje taisyklėje nustatytų verčių daugiau kaip 20 %;

1.2.2.   jeigu žibintas yra su keičiamuoju šviesos šaltiniu ir jei pirmiau aprašyto bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, žibintų bandymai kartojami naudojant kitą standartinį šviesos šaltinį.

1.2.3.   Į žibintus su akivaizdžiais defektais neatsižvelgiama.

1.3.   Atliekant bandymus pagal šios taisyklės 7 dalies sąlygas, turi būti laikomasi pagrindinių spalvių koordinačių.

2.   Pirmasis bandinių ėmimas

Per pirmąją pavyzdžių atranką atsitiktine tvarka pasirenkami keturi žibintai. Pirmasis bandinys, kurį sudaro du žibintai, pažymimas A raide, antrasis bandinys, kurį sudaro du žibintai – B raide.

2.1.   Atitiktis neginčijama

2.1.1.   Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų žibintų atitiktis neužginčijama, jeigu gaunamos šios žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypos į blogąją pusę:

2.1.1.1.   A bandinys

| A1: | vieno žibinto | 0 % |
| --- | --- | --- |
| vieno žibinto ne didesnės kaip | 20 % |
| A2: | abiejų žibintų didesnės kaip | 0 % |
| bet ne didesnės kaip | 20 % |
| pereinama prie B bandinio | |

A1:

vieno žibinto

0 %

vieno žibinto ne didesnės kaip

20 %

A2:

abiejų žibintų didesnės kaip

0 %

bet ne didesnės kaip

20 %

pereinama prie B bandinio

2.1.1.2.   B bandinys

| B1: | abiejų žibintų | 0 % |
| --- | --- | --- |

B1:

abiejų žibintų

0 %

2.1.2.   arba jei A bandinys atitinka 1.2.2 punkto sąlygas.

2.2.   Atitiktis ginčijama

2.2.1.   Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų žibintų atitiktis užginčijama ir gamintojas įpareigojamas užtikrinti, kad jo gaminiai atitiktų reikalavimus (atitikties užtikrinimas), jeigu gaunamos šios žibintų išmatuotųjų reikšmių nuokrypos:

2.2.1.1.   A bandinys

| A3: | vieno žibinto ne didesnės kaip | 20 % |
| --- | --- | --- |
| vieno žibinto didesnės kaip | 20 % |
| bet ne didesnės kaip | 30 % |

A3:

vieno žibinto ne didesnės kaip

20 %

vieno žibinto didesnės kaip

20 %

bet ne didesnės kaip

30 %

2.2.1.2.   B bandinys

| B2: | A2 atveju | |
| --- | --- | --- |
| vieno žibinto didesnės kaip | 0 % |
| bet ne didesnės kaip | 20 % |
| vieno žibinto ne didesnės kaip | 20 % |
| B3: | A2 atveju | |
| vieno žibinto | 0 % |
| vieno žibinto didesnės kaip | 20 % |
| bet ne didesnės kaip | 30 % |

B2:

A2 atveju

vieno žibinto didesnės kaip

0 %

bet ne didesnės kaip

20 %

vieno žibinto ne didesnės kaip

20 %

B3:

A2 atveju

vieno žibinto

0 %

vieno žibinto didesnės kaip

20 %

bet ne didesnės kaip

30 %

2.2.2.   arba jei A bandinys atitinka 1.2.2 punkto sąlygas.

2.3.   Patvirtinimo panaikinimas

Atitiktis užginčijama ir taikoma šios taisyklės 10 dalis, jeigu, taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, gaunamos šios žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypos:

2.3.1.   A bandinys

| A4: | vieno žibinto ne didesnės kaip | 20 % |
| --- | --- | --- |
| vieno žibinto didesnės kaip | 30 % |
| A5: | abiejų žibintų didesnės kaip | 20 % |

A4:

vieno žibinto ne didesnės kaip

20 %

vieno žibinto didesnės kaip

30 %

A5:

abiejų žibintų didesnės kaip

20 %

2.3.2.   B bandinys

| B4: | A2 atveju | |
| --- | --- | --- |
| vieno žibinto didesnės kaip | 0 % |
| bet ne didesnės kaip | 20 % |
| vieno žibinto didesnės kaip | 20 % |
| B5: | A2 atveju | |
| abiejų žibintų didesnės kaip | 20 % |
| B6: | A2 atveju | |
| vieno žibinto | 0 % |
| vieno žibinto didesnės kaip | 30 % |

B4:

A2 atveju

vieno žibinto didesnės kaip

0 %

bet ne didesnės kaip

20 %

vieno žibinto didesnės kaip

20 %

B5:

A2 atveju

abiejų žibintų didesnės kaip

20 %

B6:

A2 atveju

vieno žibinto

0 %

vieno žibinto didesnės kaip

30 %

2.3.3.   arba jei A ir B bandiniai neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų.

3.   Pakartotinio bandinių ėmimo tvarka

A3, B2 ir B3 atvejais, per du mėnesius nuo pranešimo būtina atlikti pakartotinę bandinių atranką ir atrinkti trečiąjį C bandinį, sudarytą iš dviejų žibintų, ir ketvirtąjį D bandinį, sudarytą iš dviejų žibintų, atrinktų iš gaminių, pagamintų užtikrinus atitiktį.

3.1.   Atitiktis neginčijama

3.1.1.   Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų žibintų atitiktis neužginčijama, jeigu gaunamos šios žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypos:

3.1.1.1.   C bandinys

| C1: | vieno žibinto | 0 % |
| --- | --- | --- |
| vieno žibinto ne didesnės kaip | 20 % |
| C2: | abiejų žibintų didesnės kaip | 0 % |
| bet ne didesnės kaip | 20 % |
| pereinama prie D bandinio | |

C1:

vieno žibinto

0 %

vieno žibinto ne didesnės kaip

20 %

C2:

abiejų žibintų didesnės kaip

0 %

bet ne didesnės kaip

20 %

pereinama prie D bandinio

3.1.1.2.   D bandinys

| D1: | C2 atveju | |
| --- | --- | --- |
| abiejų žibintų | 0 % |

D1:

C2 atveju

abiejų žibintų

0 %

3.1.2.   arba jei C bandinys atitinka 1.2.2 punkto sąlygas.

3.2.   Atitiktis ginčijama

3.2.1.   Taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, serijinės gamybos būdu pagamintų žibintų atitiktis užginčijama ir gamintojas įpareigojamas užtikrinti, kad jo gaminiai atitiktų reikalavimus (atitikties užtikrinimas), jeigu gaunamos šios žibintų išmatuotųjų reikšmių nuokrypos:

3.2.1.1.   D bandinys

| D2: | C2 atveju | |
| --- | --- | --- |
| vieno žibinto didesnės kaip | 0 % |
| bet ne didesnės kaip | 20 % |
| vieno žibinto ne didesnės kaip | 20 % |

D2:

C2 atveju

vieno žibinto didesnės kaip

0 %

bet ne didesnės kaip

20 %

vieno žibinto ne didesnės kaip

20 %

3.2.1.2.   arba jei C bandinys atitinka 1.2.2 punkto sąlygas.

3.3.   Patvirtinimo panaikinimas

Atitiktis užginčijama ir taikoma šios taisyklės 10 dalis, jeigu, taikant šio priedo 1 brėžinyje pavaizduotą bandinių atrankos tvarką, gaunamos šios žibintų išmatuotųjų verčių nuokrypos:

3.3.1.   C bandinys

| C3: | vieno žibinto ne didesnės kaip | 20 % |
| --- | --- | --- |
| vieno žibinto didesnės kaip | 20 % |
| C4: | abiejų žibintų didesnės kaip | 20 % |

C3:

vieno žibinto ne didesnės kaip

20 %

vieno žibinto didesnės kaip

20 %

C4:

abiejų žibintų didesnės kaip

20 %

3.3.2.   D bandinys

| D3: | C2 atveju | |
| --- | --- | --- |
| vieno žibinto 0 arba didesnės kaip | 0 % |
| vieno žibinto didesnės kaip | 20 % |

D3:

C2 atveju

vieno žibinto 0 arba didesnės kaip

0 %

vieno žibinto didesnės kaip

20 %

3.3.3.   arba jei C ir D bandiniai neatitinka 1.2.2 punkto sąlygų.

1 brėž.

---

| 8.8.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 237/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.8.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 237/24

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 46. Suvienodintos nuostatos dėl netiesioginio matymo įtaisų ir variklinių transporto priemonių, kuriose montuojami minėti įtaisai, patvirtinimo

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

03 serijos pakeitimų 3 papildymas; įsigaliojimo data – 2014 m. spalio 9 d.

04 serijos pakeitimų 1 papildymas; įsigaliojimo data – 2014 m. spalio 9 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

I.   Netiesioginio matymo įtaisai

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ženklinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Reikalavimai |
| --- | --- |

6.

| 7. | Netiesioginio matymo įtaiso tipo pakeitimai ir patvirtinto tipo išplėtimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

8.

| 9. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

9.

| 10. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai bei adresai |
| --- | --- |

11.

II.   Netiesioginio matymo įtaisų montavimas

| 12. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

12.

| 13. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

13.

| 14. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

14.

| 15. | Reikalavimai |
| --- | --- |

15.

| 16. | Transporto priemonės tipo pakeitimai ir patvirtinto tipo išplėtimas |
| --- | --- |

16.

| 17. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

17.

| 18. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

18.

| 19. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

19.

| 20. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai bei adresai |
| --- | --- |

20.

| 21. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

21.

PRIEDAI

| 1. | Dokumentas, kuriuo informuojama apie netiesioginio matymo įtaiso tipo patvirtinimą |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dokumentas, kuriuo informuojama apie variklinių transporto priemonių, kuriose montuojami netiesioginio matymo įtaisai, tipo patvirtinimą |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pranešimas dėl netiesioginio matymo įtaiso tipo patvirtinimo ar atsisakymo suteikti patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimo, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo remiantis Taisykle Nr 46 |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pranešimas dėl variklinių transporto priemonių, kuriose montuojami netiesioginio matymo įtaisai, tipo patvirtinimo ar atsisakymo suteikti patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimo, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo remiantis Taisykle Nr 46 |
| --- | --- |

4.

| 5. | Patvirtinimo ženklo išdėstymas ant netiesioginio matymo įtaiso |
| --- | --- |

5.

| 6. | Atspindimumo nustatymo bandymo metodas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Veidrodžio atspindimojo paviršiaus kreivio spindulio „r“ nustatymo tvarka |
| --- | --- |

7.

| 8. | Taško „H“ ir tikrojo liemens kampo nustatymo tvarka variklinių transporto priemonių sėdimosiose vietose |
| --- | --- |

8.

| 9. | (Rezervuota) |
| --- | --- |

9.

| 10. | Aptikties atstumo apskaičiavimas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Rodomo objekto dydžio nustatymas |
| --- | --- |

11.

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma:

| a) | privalomiesiems ir neprivalomiesiems netiesioginio matymo įtaisams, išvardytiems šios taisyklės 15.2.1.1.1 punkte pateiktoje lentelėje, jeigu transporto priemonės yra M ir N (1) kategorijų, bei privalomiesiems ir neprivalomiesiems netiesioginio matymo įtaisams, nurodytiems šios taisyklės 15.2.1.1.3 ir 15.2.1.1.4 punktuose, jeigu transporto priemonės yra L kategorijos (2) ir jų kėbulo konstrukcija skirta vairuotojui bent iš dalies uždengti; |
| --- | --- |

a)

privalomiesiems ir neprivalomiesiems netiesioginio matymo įtaisams, išvardytiems šios taisyklės 15.2.1.1.1 punkte pateiktoje lentelėje, jeigu transporto priemonės yra M ir N (1) kategorijų, bei privalomiesiems ir neprivalomiesiems netiesioginio matymo įtaisams, nurodytiems šios taisyklės 15.2.1.1.3 ir 15.2.1.1.4 punktuose, jeigu transporto priemonės yra L kategorijos (2) ir jų kėbulo konstrukcija skirta vairuotojui bent iš dalies uždengti;

| b) | netiesioginio matymo įtaisų montavimui M ir N kategorijų transporto priemonėse ir L kategorijos (3) transporto priemonėse, kurių kėbulo konstrukcija skirta vairuotojui bent iš dalies uždengti. |
| --- | --- |

b)

netiesioginio matymo įtaisų montavimui M ir N kategorijų transporto priemonėse ir L kategorijos (3) transporto priemonėse, kurių kėbulo konstrukcija skirta vairuotojui bent iš dalies uždengti.

I.   NETIESIOGINIO MATYMO ĮTAISAI

2.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

2.1.   Netiesioginio matymo įtaisai – įtaisai, skirti greta transporto priemonės esančiai eismo erdvei, kurios negalima matyti tiesiogiai, stebėti. Tai gali būti įprastiniai veidrodžiai, kameros ir monitoriaus arba kiti įtaisai, galintys teikti vairuotojui informaciją apie netiesioginį regos lauką.

2.1.1.   Veidrodis – bet koks įtaisas, išskyrus tokius įtaisus kaip periskopai, skirtas rodyti aiškų vaizdą transporto priemonės gale, šone arba priekyje šios taisyklės 15.2.4 punkte apibrėžtuose regos laukuose.

2.1.1.1.   Vidinis veidrodis – 2.1 punkte apibrėžtas įtaisas, kuris gali būti montuojamas transporto priemonės keleivių salone.

2.1.1.2.   Išorinis veidrodis – 2.1 punkte apibrėžtas įtaisas, kuris gali būti montuojamas ant transporto priemonės išorinio paviršiaus.

2.1.1.3.   Stebėjimo veidrodis – veidrodis, išskyrus apibūdintuosius šios taisyklės 2.1.1 punkte, kuris gali būti montuojamas transporto priemonės viduje arba išorėje šios taisyklės 15.2.4 punkte nenurodytiems regos laukams stebėti.

2.1.1.4.   Pagalbinė vaizdo matymo sistema – sistema, suteikianti vairuotojui galimybę aptikti ir (arba) matyti objektus zonoje greta transporto priemonės.

2.1.1.5.   r – 7 priede aprašytu metodu atspindimajame paviršiuje išmatuotų kreivio spindulių vidutinis dydis.

2.1.1.6.   Pagrindinis kreivio spindulys viename atspindimojo paviršiaus taške (ri) – vertės, gautos 7 priede apibrėžtu prietaisu, išmatuotos atspindimojo paviršiaus lanke, kertančiame šio paviršiaus centrą lygiagrečiai šios taisyklės 6.1.2.1.2.1 punkte apibūdintai atkarpai b, ir šiai atkarpai statmename lanke.

2.1.1.7.   Kreivio spindulys viename atspindimojo paviršiaus taške (rp) – pagrindinių kreivio spindulių ri ir ri′ aritmetinis vidurkis, t. y.:

Formula

2.1.1.8.   Sferinis paviršius – paviršius, kurio spindulys pastovus ir vienodas visomis kryptimis.

2.1.1.9.   Asferinis paviršius – paviršius, kurio spindulys pastovus tik vienoje plokštumoje.

2.1.1.10.   Asferinis veidrodis – veidrodis, sudarytas iš sferinės ir asferinės dalių, kuriame turi būti pažymėtas atspindimojo paviršiaus perėjimas iš sferinės į asferinę dalį. Pagrindinės veidrodžio ašies kreivis apibrėžiamas x ir y koordinačių sistema pagal pagrindinio sferinio skliauto spindulį:

Formula

| R | – | sferinės dalies vardinis spindulys; |
| --- | --- | --- |
| k | – | kreivio pokyčio konstanta; |
| a | – | pagrindinio sferinio skliauto sferinio dydžio konstanta. |

R

–

sferinės dalies vardinis spindulys;

k

–

kreivio pokyčio konstanta;

a

–

pagrindinio sferinio skliauto sferinio dydžio konstanta.

2.1.1.11.   Atspindimojo paviršiaus centras – atspindimojo paviršiaus matomos zonos centras.

2.1.1.12.   Veidrodžio sudėtinių dalių kreivio spindulys – apskritimo, kuris labiausiai atitinka nagrinėjamos dalies išlenktą formą, spindulys c.

2.1.1.13.   Veidrodžio klasė – visi įtaisai, turintys vieną ar kelias vienodas savybes ar funkcijas. Jie klasifikuojami taip:

| a) | I klasė: vidinis galinio vaizdo veidrodis – šios taisyklės 15.2.4.1 punkte apibrėžtam regos laukui stebėti; |
| --- | --- |

a)

I klasė: vidinis galinio vaizdo veidrodis – šios taisyklės 15.2.4.1 punkte apibrėžtam regos laukui stebėti;

| b) | II ir III klasė: pagrindinis išorinis galinio vaizdo veidrodis – šios taisyklės 15.2.4.2 ir 15.2.4.3 punktuose apibrėžtiems regos laukams stebėti; |
| --- | --- |

b)

II ir III klasė: pagrindinis išorinis galinio vaizdo veidrodis – šios taisyklės 15.2.4.2 ir 15.2.4.3 punktuose apibrėžtiems regos laukams stebėti;

| c) | IV klasė: išorinis plačiakampis veidrodis – šios taisyklės 15.2.4.4 punkte apibrėžtam regos laukui stebėti; |
| --- | --- |

c)

IV klasė: išorinis plačiakampis veidrodis – šios taisyklės 15.2.4.4 punkte apibrėžtam regos laukui stebėti;

| d) | V klasė: išorinis artimo vaizdo veidrodis – šios taisyklės 15.2.4.5 punkte apibrėžtam regos laukui stebėti; |
| --- | --- |

d)

V klasė: išorinis artimo vaizdo veidrodis – šios taisyklės 15.2.4.5 punkte apibrėžtam regos laukui stebėti;

| e) | VI klasė: priekinis veidrodis – šios taisyklės 15.2.4.6 punkte apibrėžtam regos laukui stebėti; |
| --- | --- |

e)

VI klasė: priekinis veidrodis – šios taisyklės 15.2.4.6 punkte apibrėžtam regos laukui stebėti;

| f) | VII klasė: veidrodžiai L kategorijos transporto priemonėms su kėbulu – šios taisyklės 15.2.4.7 punkte apibrėžtam regos laukui stebėti. |
| --- | --- |

f)

VII klasė: veidrodžiai L kategorijos transporto priemonėms su kėbulu – šios taisyklės 15.2.4.7 punkte apibrėžtam regos laukui stebėti.

2.1.2.   Netiesioginio matymo kameros ir monitoriaus įtaisas – 2.1 punkte apibrėžtas įtaisas, kuriame regos laukas gaunamas naudojant kameros ir monitoriaus derinį, kaip apibrėžta 2.1.2.1 ir 2.1.2.2 punktuose.

2.1.2.1.   Kamera – įtaisas, kuriuo išorės vaizdas atkuriamas ir vėliau paverčiamas signalu (pvz., vaizdo).

2.1.2.2.   Monitorius – įtaisas, kuriuo signalas paverčiamas regimojo spektro vaizdais.

2.1.2.3.   Aptiktis – gebėjimas tam tikru atstumu išskirti objektą iš fono ar aplinkos.

2.1.2.4.   Skaisčio kontrastas – objekto ir jo tiesioginio fono ar aplinkos ryškio santykis, leidžiantis išskirti objektą iš fono ar aplinkos.

2.1.2.5.   Skyra – smulkiausia detalė, kurią galima išskirti jutimine sistema, t. y. suvokti kaip atskirą nuo didesnės visumos. Žmogaus akies skyra nurodoma kaip „regos aštrumas“.

2.1.2.6.   Kritinis objektas – cilindro formos objektas, kurio aukštis – 0,50 m, skersmuo – 0,30 m.

2.1.2.7.   Kritinis suvokimas – matymo lygis, įmanomas tik jei laikomasi svarbiausių sąlygų ir yra naudojamasi stebėjimo sistema. Tai atitinka situaciją, kai standartinio dydžio kritinis objektas yra daug kartų didesnis nei mažiausia detalė, kurią galima matyti naudojantis stebėjimo sistema.

2.1.2.8.   Regos laukas – trimatės erdvės dalis, stebima netiesioginio matymo įtaisu. Jeigu nenurodyta kitaip, jis nustatomas pagal žemės paviršiaus lygmens vaizdą, gautą įtaisu (-ais), išskyrus veidrodžius. Tai tiesiog gali būti atitinkamas aptikties atstumas iki kritinio objekto.

2.1.2.9.   Aptikties atstumas – atstumas, išmatuotas nuo kameros lęšių iki taško, greta kurio dar galima įžiūrėti kritinį objektą (pagal kritinio suvokimo apibrėžtį).

2.1.2.10.   (Rezervuota)

2.1.2.11.   (Rezervuota)

2.1.2.12.   Regimasis spektras – žmogaus akimis regimo ilgio bangų šviesa: 380–780 nm.

2.1.2.13.   Įrašomasis stebėjimo kameros ir monitoriaus įtaisas – kamera ir monitorius arba įrašymo įrenginys (išskyrus 2.1.2 punkte apibūdintą kameros ir monitoriaus įtaisą), kuris gali būti montuojamas transporto priemonės viduje arba išorėje šios taisyklės 15.2.4. punkte neapibūdintiems regos laukams stebėti arba transporto priemonės vidaus ar išorės saugumui užtikrinti.

2.1.2.14.   Dėmė – vertikalus ryškus brūkšnys, rodomas monitoriuje, kai saulės šviesa ar šviesa iš kitų ryškių šviesos šaltinių tiesiogiai veikia kameros lęšius. Dėmė yra optinis artefaktas.

2.1.3.   Kiti netiesioginio matymo įtaisai – 2.1 punkte apibrėžti įtaisai, kuriuos naudojant gaunamas regos laukas, išskyrus veidrodį ir netiesioginio matymo kameros ir monitoriaus įtaisą.

2.1.4.   Netiesioginio matymo įtaiso tipas – įtaisai, kurie nesiskiria šiomis pagrindinėmis charakteristikomis:

| a) | įtaiso konstrukcija, taip pat, jei tinkama, tvirtinimo prie kėbulo būdu, |
| --- | --- |

a)

įtaiso konstrukcija, taip pat, jei tinkama, tvirtinimo prie kėbulo būdu,

| b) | jei tai yra veidrodžiai, klase, veidrodžio atspindimojo paviršiaus forma, matmenimis ir kreivio spinduliu, |
| --- | --- |

b)

jei tai yra veidrodžiai, klase, veidrodžio atspindimojo paviršiaus forma, matmenimis ir kreivio spinduliu,

| c) | jei tai yra kameros ir monitoriaus įtaisai, aptikties atstumu ir matymo atstumu. |
| --- | --- |

c)

jei tai yra kameros ir monitoriaus įtaisai, aptikties atstumu ir matymo atstumu.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   Netiesioginio matymo įtaiso tipo patvirtinimo paraišką pateikia prekės pavadinimo arba ženklo turėtojas arba jo įgaliotasis atstovas.

3.2.   1 priede pateiktas informacinio dokumento pavyzdys.

3.3.   Kartu su paraiška dėl kiekvieno netiesioginio matymo įtaisų tipo pateikiama:

3.3.1.   veidrodžių atveju – keturi pavyzdžiai: trys iš jų naudojami bandymams, o vieną laboratorija pasilieka ir naudoja papildomiems patikrinimams, kurių gali prireikti. Laboratorija gali pareikalauti papildomų pavyzdžių.

3.3.2.   kitų netiesioginio matymo įtaisų atveju – po vieną visų dalių pavyzdį.

4.   ŽENKLINIMAS

4.1.   Pateikti patvirtinti netiesioginio matymo įtaisų pavyzdžiai turi būti su gamintojo prekės pavadinimu arba ženklu; šie ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami.

4.2.   Kiekviename įtaise turi būti pakankamo dydžio vieta patvirtinimo ženklui, kuris, sumontavus įtaisą transporto priemonėje, būtų įskaitomas; minėta vieta parodoma 1 priede nurodytame brėžinyje.

5.   PATVIRTINIMAS

5.1.   Jeigu pateikti patvirtinti pavyzdžiai atitinka šios taisyklės 6 dalies reikalavimus, suteikiamas atitinkamo netiesioginio matymo įtaiso tipo patvirtinimas.

5.2.   Kiekvienam patvirtintam tipui skiriamas patvirtinimo numeris. Du pirmieji jo skaitmenys (šiuo metu 04) nurodo pakeitimų, apimančių naujausius svarbesnius techninius taisyklės pakeitimus, padarytus suteikiant patvirtinimą, serijas. Ta pati susitariančioji šalis negali skirti to paties numerio kitam netiesioginio matymo įtaiso tipui.

5.3.   Šios taisyklės 3 priede pateikto pavyzdžio pranešimas dėl netiesioginio matymo įtaiso tipo patvirtinimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimo, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo remiantis šia taisykle perduodamas šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims.

5.4.   Be 4.1 punkte nustatyto ženklo prie kiekvieno netiesioginio matymo įtaiso, atitinkančio pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, 4.2 punkte nurodytoje vietoje pritvirtinamas gerai matomas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

5.4.1.   apskritimas, kurio viduje įrašyta E raidė, o po jos – patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris (4);

5.4.2.   patvirtinimo numeris;

5.4.3.   papildomi simboliai I, II, III, IV, V, VI arba VII, žymintys veidrodžio tipo klasę, arba simbolis S, jeigu netiesioginio matymo įtaisas nėra veidrodis. Papildomas simbolis tvirtinamas bet kokioje patogioje vietoje greta apskritimo su E raide.

5.5.   Patvirtinimo ženklas ir papildomas simbolis turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami.

5.6.   Šios taisyklės 5 priede pateiktas pirmiau minėto patvirtinimo ženklo ir papildomo simbolio išdėstymo pavyzdys.

6.   REIKALAVIMAI

6.1.   Veidrodžiai

6.1.1.   Bendrieji techniniai reikalavimai

6.1.1.1.   Visi veidrodžiai yra reguliuojami.

| a) | Išoriniai galinio vaizdo veidrodžiai (II–VII klasės) |
| --- | --- |

a)

Išoriniai galinio vaizdo veidrodžiai (II–VII klasės)

Atspindimojo paviršiaus kraštas turi būti įtvirtintas apsauginiame korpuse (laikiklyje ir pan.), kurio perimetru visuose taškuose ir visomis kryptimis c vertė turi būti ne mažesnė kaip 2,5 mm. Jei atspindimasis paviršius išsikiša už apsauginio korpuso, išsikišusios dalies krašto kreivio c spindulys turi būti ne mažesnis kaip 2,5 mm, o atspindimasis paviršius turi grįžti į apsauginį korpusą paspaudus labiausiai išsikišusią vietą 50 N jėga apsauginio korpuso kryptimi, horizontaliai ir maždaug lygiagrečiai transporto priemonės išilginei vidurio plokštumai.

| b) | Vidiniai galinio vaizdo veidrodžiai (I klasė) |
| --- | --- |

b)

Vidiniai galinio vaizdo veidrodžiai (I klasė)

Tais atvejais, kai atspindimojo paviršiaus kraštas yra įtvirtintas apsauginiame korpuse (laikiklyje ir pan.), kreivio c spindulys perimetru turi būti ne mažesnis kaip 2,5 mm visuose taškuose ir visomis kryptimis. Tais atvejais, kai atspindimojo paviršiaus kraštas išsikiša už apsauginio korpuso, šis reikalavimas taikomas išsikišančios dalies kraštui.

6.1.1.3.   Kai veidrodis montuojamas ant plokščio paviršiaus, visų dalių, nepaisant nustatytos įtaiso padėties, taip pat tų dalių, kurios lieka pritvirtintos prie atramos po 6.1.3.2 punkte nurodyto bandymo ir gali statiškai liestis su 165 mm skersmens rutuliu (vidinio veidrodžio atveju) arba 100 mm rutuliu (išorinio veidrodžio atveju), kreivio spindulys c turi būti ne mažesnis kaip 2,5 mm.

6.1.1.4.   6.1.1.2 ir 6.1.1.3 punktų reikalavimai netaikomi išorinio paviršiaus dalims, kurios išsikiša mažiau nei 5 mm, tačiau į išorę nukreipti tų dalių kampai turi būti užapvalinti, išskyrus tuo atveju, jeigu minėtos dalys išsikiša ne daugiau nei 1,5 mm. Iškyšos matmenims nustatyti taikomas šis metodas:

6.1.1.4.1.   Prie išgaubtojo paviršiaus pritvirtintos sudedamosios dalies iškyšą galima išmatuoti tiesiogiai arba pagal atitinkamą tos pritvirtintos dalies brėžinio pjūvį.

6.1.1.4.2.   Jeigu prie paviršiaus, išskyrus išgaubtąjį paviršių, pritvirtintos sudedamosios dalies iškyšos negalima išmatuoti įprastu būdu, jos matmenys nustatomi pagal atstumo tarp 100 mm skersmens rutulio centro ir plokštės vardinės linijos didžiausią pokytį, jeigu rutuliui visą laiką liečiantis su minėta dalimi jis traukiamas išilgai tos dalies. Šio metodo taikymo pavyzdys pateiktas 1 paveiksle.

1 pav.

6.1.1.5.   6.1.1.3 punkte pateiktų reikalavimų dėl spindulio nepaisoma, jeigu tvirtinimo angų arba įrėžų, kurių skersmuo arba ilgiausia įstrižainė yra mažesnė nei 12 mm, kampai yra užapvalinti.

6.1.1.6.   Veidrodžių tvirtinimo prie transporto priemonės įtaisas projektuojamas taip, kad 70 mm spindulio (50 mm, jeigu transporto priemonė yra L kategorijos) cilindras, kurio ašis yra sukimosi ašis ar viena iš ašių, aplink kurią sukasi atitinkamo smūgio kryptimi pasikreipęs veidrodis, pratilptų bent pro dalį paviršiaus, prie kurio tas įtaisas tvirtinamas.

6.1.1.7.   6.1.1.2 ir 6.1.1.3 punktuose nurodytų išorinių veidrodžių dalims, pagamintoms iš medžiagos, kurios kietumo vertė pagal Šoro A skalę ne didesnė kaip 60, atitinkamos nuostatos netaikomos.

6.1.1.8.   6.1.1.2 ir 6.1.1.3 punktų reikalavimai taikomi tik atramai, jeigu vidinių veidrodžių dalys yra pagamintos iš medžiagos, kurios kietumo vertė pagal Šoro A skalę mažesnė kaip 50, ir veidrodžiai sumontuoti ant standžios atramos.

6.1.2.   Specialieji techniniai reikalavimai

6.1.2.1.   Matmenys

6.1.2.1.1.   Vidiniai galinio vaizdo veidrodžiai (I klasė)

Atspindimojo paviršiaus matmenys turi būti tokie, kad jame būtų įmanoma nubrėžti stačiakampį, kurio viena kraštinė yra 40 mm ilgio, o kitos kraštinės ilgis – a (mm), kai

Formula

ir r – kreivio spindulys.

6.1.2.1.2.   Pagrindiniai išoriniai galinio vaizdo veidrodžiai (II ir III klasės)

6.1.2.1.2.1.   Atspindimojo paviršiaus matmenys turi būti tokie, kad jame būtų galima nubrėžti:

| a) | stačiakampį, kurio aukštis yra 40 mm, o pagrindo ilgis – a (mm); |
| --- | --- |

a)

stačiakampį, kurio aukštis yra 40 mm, o pagrindo ilgis – a (mm);

| b) | atkarpą, kuri yra lygiagreti stačiakampio aukštinei ir kurios ilgis yra b (mm). |
| --- | --- |

b)

atkarpą, kuri yra lygiagreti stačiakampio aukštinei ir kurios ilgis yra b (mm).

6.1.2.1.2.2.   Mažiausiosios a ir b vertės pateiktos lentelėje:

| Galinio vaizdo veidrodžio klasė | a (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- |
| II | | 200 |
| III | | 70 |

Galinio vaizdo veidrodžio klasė

a (mm)

b (mm)

II

Formula

200

III

Formula

70

6.1.2.1.3.   Plačiakampiai išoriniai veidrodžiai (IV klasė)

Atspindimojo paviršiaus kontūrai turi būti paprastos geometrinės formos, o matmenys tokie, kad būtų gautas šios taisyklės 15.2.4.4 punkte nurodytas regos laukas, prireikus kartu naudojant ir II klasės išorinį veidrodį.

6.1.2.1.4.   Artimojo vaizdo išoriniai veidrodžiai (V klasė)

Atspindimojo paviršiaus kontūrai turi būti paprastos geometrinės formos, o matmenys tokie, kad būtų gautas šios taisyklės 15.2.4.5 punkte nurodytas veidrodžio regos laukas.

6.1.2.1.5.   Priekiniai veidrodžiai (VI klasė)

Atspindimojo paviršiaus kontūrai turi būti paprastos geometrinės formos, o matmenys tokie, kad būtų gautas šios taisyklės 15.2.4.6 punkte nurodytas veidrodžio regos laukas.

6.1.2.1.6.   L kategorijos transporto priemonėms su kėbulu skirti veidrodžiai (VII klasė)

6.1.2.1.6.1.   Pagrindiniai išoriniai veidrodžiai (VII klasė)

Mažiausi atspindimojo paviršiaus matmenys turi būti tokie, kad:

| a) | jų paviršiaus plotas nebūtų mažesnis kaip 6 900 mm2; |
| --- | --- |

a)

jų paviršiaus plotas nebūtų mažesnis kaip 6 900 mm2;

| b) | apskritų veidrodžių skersmuo nebūtų mažesnis kaip 94 mm; |
| --- | --- |

b)

apskritų veidrodžių skersmuo nebūtų mažesnis kaip 94 mm;

| c) | ant galinio vaizdo veidrodžių atspindimojo paviršiaus pagal jų matmenis būtų galima nubrėžti 78 mm skersmens apskritimą, jeigu veidrodžiai nėra apskriti. |
| --- | --- |

c)

ant galinio vaizdo veidrodžių atspindimojo paviršiaus pagal jų matmenis būtų galima nubrėžti 78 mm skersmens apskritimą, jeigu veidrodžiai nėra apskriti.

Didžiausi paviršiaus matmenys turi būti tokie, kad:

| a) | bet kurio apskrito galinio vaizdo veidrodžio skersmuo nebūtų didesnis kaip 150 mm; |
| --- | --- |

a)

bet kurio apskrito galinio vaizdo veidrodžio skersmuo nebūtų didesnis kaip 150 mm;

| b) | bet kurio neapskrito galinio vaizdo veidrodžio atspindimasis paviršius būtų 120 x 200 mm dydžio stačiakampio ribose. |
| --- | --- |

b)

bet kurio neapskrito galinio vaizdo veidrodžio atspindimasis paviršius būtų 120 x 200 mm dydžio stačiakampio ribose.

6.1.2.2.   Atspindimasis paviršius ir atspindžio koeficientai

6.1.2.2.1.   Veidrodžio atspindimasis paviršius turi būti plokščias arba sferiškai išgaubtas. Išoriniai veidrodžiai gali turėti papildomą asferinę dalį su sąlyga, kad pagrindinis veidrodis atitiks netiesioginiam regos laukui taikomus reikalavimus.

6.1.2.2.2.   Veidrodžių kreivio spindulių skirtumai

6.1.2.2.2.1.   ri arba (ri′) i ir r p skirtumas kiekviename atskaitos taške neturi viršyti 0,15 r.

6.1.2.2.2.2.   Bet kurio kreivio spindulio (rp1, rp2, ir rp3) ir r skirtumas neturi viršyti 0,15 r.

6.1.2.2.2.3.   Kai r yra ne mažesnis kaip 3 000 mm, 6.1.2.2.2.1 ir 6.1.2.2.2.2 punktuose nurodyta vertė 0,15 r keičiama verte 0,25 r.

6.1.2.2.3.   Asferinėms veidrodžių dalims taikomi reikalavimai

6.1.2.2.3.1.   Asferiniai veidrodžiai turi būti pakankamai dideli ir tokios formos, kad vairuotojas gautų naudingos informacijos. Tai paprastai reiškia ne mažiau kaip 30 mm plotį kuriame nors taške.

6.1.2.2.3.2.   Asferinės dalies kreivio spindulys r i turi būti ne mažesnis kaip 150 mm.

6.1.2.2.4.   Sferinių veidrodžių r vertė turi būti ne mažesnė kaip:

6.1.2.2.4.1.   1 200 mm (I klasė), jei tai vidiniai galinio vaizdo veidrodžiai;

6.1.2.2.4.2.   1 200 mm, jei tai II ir III klasių pagrindiniai išoriniai galinio vaizdo veidrodžiai;

6.1.2.2.4.3.   300 mm, jei tai plačiakampiai išoriniai veidrodžiai (IV klasė) ir artimojo vaizdo išoriniai veidrodžiai (V klasė);

6.1.2.2.4.4.   200 mm, jei tai priekiniai veidrodžiai (VI klasė).

6.1.2.2.4.5.   1 000 mm arba daugiau kaip 1 500 mm, jei tai VII klasės veidrodžiai.

6.1.2.2.5.   Įprastas atspindžio koeficientas, nustatytas 6 priede aprašytu metodu, turi būti ne mažesnis kaip 40 %

Jeigu atspindimųjų paviršių atspindys yra kintamojo laipsnio, nustačius dienos padėtį turi būti įmanoma atpažinti kelių eismo signalų spalvas. Nustačius nakties padėtį, įprastas atspindžio koeficientas turi būti ne mažesnis kaip 4 %

6.1.2.2.6.   Įprasto naudojimo sąlygomis atspindimasis paviršius turi išsaugoti 6.1.2.2.5 punkte nustatytas savybes nepaisant ilgalaikio nepalankių oro sąlygų poveikio.

6.1.3.   Bandymas

6.1.3.1.   I–VI klasių veidrodžiams ir VII klasės veidrodžiams (kurių sudedamosios dalys tapačios III klasės veidrodžiams) taikomi 6.1.3.2.1 ir 6.1.3.2.2 punktuose aprašyti bandymai. VII klasės veidrodžiai su laikikliu išbandomi kaip aprašyta 6.1.3.2.3 punkte.

6.1.3.1.1.   6.1.3.2 punkte numatytas bandymas nebūtinas jokiems išoriniams veidrodžiams, kurių nė viena dalis, nepaisant sureguliuotos padėties, nuo žemės paviršiaus nėra nutolusi mažesniu kaip 2 m atstumu, kai transporto priemonė veikiama didžiausią techniškai leidžiamą masę atitinkančia apkrova.

Ši leidžianti nukrypti nuostata tai pat taikoma veidrodžių laikikliams (tvirtinimo plokštelėms, svirtims, sukiojimosi šarnyrams ir kt.), kurie nėra žemiau kaip 2 m atstumu nuo žemės paviršiaus ir neišsikiša už transporto priemonės gabaritinio pločio, matuojant skersinėje plokštumoje, kertančioje žemiausią veidrodžio laikiklį, ar bet kokiame į priekį nuo šios plokštumos esančiame taške, jei jame gabaritinis pločio matmuo yra didesnis.

Tokiais atvejais pateikiamas aprašas, kuriame nurodoma, kad veidrodis būtų montuojamas taip, kad būtų paisoma pirmiau minėtų reikalavimų dėl jo laikiklių padėties ant transporto priemonės.

Kai pasinaudojama šia leidžiančia nukrypti nuostata, svirtis paženklinama nenutrinamu simboliu

ir atitinkamai patvirtinamas tipo patvirtinimo liudijimas.

6.1.3.2.   Smūginis bandymas

Šiame punkte aprašytas bandymas neatliekamas su transporto priemonės kėbule įmontuotais įtaisais, kurių priekinės atspindžio srities kampas ne didesnis kaip 45°, matuojant pagal transporto priemonės išilginę vidurio plokštumą, arba įtaisais, kurie išsikiša ne daugiau kaip 100 mm, matuojant už apibrėžtinio transporto priemonės kėbulo, vadovaujantis Taisykle Nr. 26.

6.1.3.2.1.   Bandymo įtaiso aprašas

6.1.3.2.1.1.   Bandymo įtaisą sudaro švytuoklė, galinti švytuoti aplink dvi horizontalias statmenas viena kitai ašis, viena iš kurių yra statmena plokštumai, kurioje yra švytuoklės paleidimo trajektorija.

Švytuoklės gale yra kūjis, kurį sudaro 165 ± 1 mm skersmens standus rutulys, padengtas 5 mm storio guma, kurios kietumas pagal Šoro A skalę yra 50.

Turi būti prietaisas, kuriuo galima nustatyti didžiausią laikiklio kampą paleidimo plokštumoje.

Prie švytuoklės konstrukcijos gerai pritvirtinta atrama naudojama pavyzdžiams laikyti, laikantis 6.1.3.2.2.6 punkte nurodytų smūgio reikalavimų.

1 paveiksle pateikti bandymo įtaiso matmenys (mm) ir specialieji projektavimo reikalavimai:

1 pav.

6.1.3.2.1.2.   Švytuoklės smūgio centras sutampa su kūjį sudarančio rutulio centru. Šio centro atstumas nuo svyravimo ašies paleidimo plokštumoje yra 1, t. y. lygus 1 ± 5 mm. Sumažinta švytuoklės masė yra m o = 6,8 ± 0,05 kg. m o ir visos švytuoklės masės (m) santykis bei atstumo d nuo švytuoklės svorio centro iki jos sukimosi ašies santykis išreiškiamas lygtimi:

Formula

6.1.3.2.2.   Bandymo aprašymas

6.1.3.2.2.1.   Prie atramos veidrodis tvirtinamas įtaiso gamintojo arba, kai taikoma, transporto priemonės gamintojo rekomenduojamu būdu.

6.1.3.2.2.2.   Veidrodžio padėties nustatymas atliekant bandymą:

6.1.3.2.2.2.1.   ant švytuoklinio smūgio įtaiso veidrodžiai nustatomi taip, kad, sumontavus veidrodį ant transporto priemonės pagal pareiškėjo montavimo instrukcijas, horizontaliųjų ir vertikaliųjų ašių padėtis būtų panaši;

6.1.3.2.2.2.2.   kai veidrodis gali būti reguliuojamas pagrindo atžvilgiu, turi būti pasirinkta tokia bandymo padėtis, kurioje mažiausiai tikėtina, jog kuris nors sukamasis įtaisas galėtų veikti, laikantis pareiškėjo nurodytų reguliavimo apribojimų;

6.1.3.2.2.2.3.   kai veidrodis yra su įtaisu atstumui nuo pagrindo reguliuoti, šio įtaiso padėtis turi būti tokia, kad atstumas nuo korpuso iki pagrindo būtų kuo mažesnis;

6.1.3.2.2.2.4.   kai atspindimasis paviršius korpuse yra paslankus, jis sureguliuojamas taip, kad labiausiai nuo transporto priemonės nutolusio viršutinio kampo padėtis korpuso atžvilgiu būtų didžiausios iškyšos padėtis.

6.1.3.2.2.3.   Išskyrus tą atvejį, kai atliekamas antras bandymas su vidiniais veidrodžiais (žr. 6.1.3.2.2.6.1 punktą), švytuoklei esant vertikalioje padėtyje, per kūjo centrą einančios horizontalioji ir vertikalioji išilginės plokštumos turi kirsti atspindimojo paviršiaus centrą, kaip apibrėžta šios taisyklės 2.1.1.11 punkte. Išilginė švytuoklės svyravimų kryptis yra lygiagreti transporto priemonės išilginei vidurio plokštumai.

6.1.3.2.2.4.   Kai 6.1.3.2.2.1 ir 6.1.3.2.2.2 punktuose nustatytomis reguliavimo sąlygomis veidrodžio dalys neleidžia kūjui sugrįžti, smūgio taškas perkeliamas atitinkamai sukimosi ar atramos ašiai statmena kryptimi.

Poslinkis turi būti ne didesnis nei griežtai būtina bandymui atlikti; jis apribojamas taip, kad:

| a) | kūjo gale esantis rutulys bent jau liestųsi su cilindru, kaip nustatyta 6.1.1.6 punkte, |
| --- | --- |

a)

kūjo gale esantis rutulys bent jau liestųsi su cilindru, kaip nustatyta 6.1.1.6 punkte,

| b) | arba sąlyčio su kūju taškas būtų ne mažesniu kaip 10 mm atstumu nuo atspindimojo paviršiaus krašto. |
| --- | --- |

b)

arba sąlyčio su kūju taškas būtų ne mažesniu kaip 10 mm atstumu nuo atspindimojo paviršiaus krašto.

6.1.3.2.2.5.   Bandant kūjis paleidžiamas kristi iš aukščio, atitinkančio švytuoklės 60° kampą nuo vertikalės, taip, kad kūjis trenktųsi į veidrodį tuo momentu, kai švytuoklė pasiekia vertikalią padėtį.

6.1.3.2.2.6.   Į veidrodį smūgiuojama toliau nurodytomis skirtingomis sąlygomis.

6.1.3.2.2.6.1.   Vidiniai veidrodžiai

| a) | Pirmas bandymas: smūgio taškai pasirenkami, kaip apibrėžta 6.1.3.2.2.3 punkte. Smūgiuojama taip, kad kūjis trenktųsi į veidrodį iš atspindimojo paviršiaus pusės. |
| --- | --- |

a)

Pirmas bandymas: smūgio taškai pasirenkami, kaip apibrėžta 6.1.3.2.2.3 punkte. Smūgiuojama taip, kad kūjis trenktųsi į veidrodį iš atspindimojo paviršiaus pusės.

| b) | Antras bandymas: smūgio taškas yra ties apsauginio korpuso kraštu, kad smūgis būtų 45° kampu į atspindimojo paviršiaus plokštumą ir būtų horizontalioje plokštumoje, kertančioje to paviršiaus centrą. Smūgiuojama atspindimojo paviršiaus pusėje. |
| --- | --- |

b)

Antras bandymas: smūgio taškas yra ties apsauginio korpuso kraštu, kad smūgis būtų 45° kampu į atspindimojo paviršiaus plokštumą ir būtų horizontalioje plokštumoje, kertančioje to paviršiaus centrą. Smūgiuojama atspindimojo paviršiaus pusėje.

6.1.3.2.2.6.2.   Išoriniai veidrodžiai

| a) | Pirmas bandymas: smūgio taškas pasirenkamas, kaip apibrėžta 6.1.3.2.2.3 arba 6.1.3.2.2.4 punkte. Smūgiuojama taip, kad kūjis trenktųsi į veidrodį iš atspindimojo paviršiaus pusės. |
| --- | --- |

a)

Pirmas bandymas: smūgio taškas pasirenkamas, kaip apibrėžta 6.1.3.2.2.3 arba 6.1.3.2.2.4 punkte. Smūgiuojama taip, kad kūjis trenktųsi į veidrodį iš atspindimojo paviršiaus pusės.

| b) | Antras bandymas: smūgio taškas pasirenkamas, kaip apibrėžta 6.1.3.2.2.3 arba 6.1.3.2.2.4 punkte. Smūgiuojama taip, kad kūjis trenktųsi į veidrodį iš atspindimajam paviršiui priešingos pusės. |
| --- | --- |

b)

Antras bandymas: smūgio taškas pasirenkamas, kaip apibrėžta 6.1.3.2.2.3 arba 6.1.3.2.2.4 punkte. Smūgiuojama taip, kad kūjis trenktųsi į veidrodį iš atspindimajam paviršiui priešingos pusės.

Kai II ar III klasės galinio vaizdo veidrodžiai pritvirtinti prie to paties montavimo rėmo kaip ir IV klasės galinio vaizdo veidrodžiai, pirmiau nurodyti bandymai atliekami su žemesniu veidrodžiu. Tačiau už bandymus atsakinga techninė tarnyba gali pakartoti vieną iš šių bandymų arba juos abu, pasirinkdama aukštesnį veidrodį, jeigu jis nuo žemės paviršiaus nutolęs mažiau kaip 2 m.

6.1.3.2.3.   Apsauginio korpuso, pritvirtinto prie laikiklio, lenkimo bandymas (VII klasė)

6.1.3.2.3.1.   Bandymo aprašymas

Apsauginis korpusas įtaise dedamas horizontaliai taip, kad būtų galima tvirtai užsukti tvirtinimo atramų varžtus. Galas, didžiausio korpuso matmens kryptimi esantis arčiausiai tvirtinimo atramos varžtu vietos, fiksuojamas 15 mm pločio standžiu ribotuvu, kurio ilgis ne trumpesnis už visą korpuso plotį.

Kitame gale ant korpuso uždedamas analogiškas ribotuvas, kad korpusą būtų galima veikti nustatyta bandymo apkrova (2 pav.).

Priešingas korpuso galas, kurio neveikia jėga, gali būti įtvirtintas, užuot laikius jį 2 paveiksle nurodytoje padėtyje.

2 pav.

Galinio vaizdo veidrodžio lenkimo bandymo įtaiso pavyzdys

6.1.3.2.3.2.   Bandymo apkrova – 25 kg, ji taikoma vieną minutę.

6.1.3.3.   Bandymų rezultatai

6.1.3.3.1.   Atliekant 6.1.3.2 punkte aprašytus bandymus, po smūgio švytuoklė turi toliau svyruoti taip, kad paleidimo plokštumoje laikiklio padėties projekcijos kampas su vertikale būtų bent 20°. Kampo matavimo tikslumas turi būti ± 1°.

6.1.3.3.1.1.   Šis reikalavimas netaikomas prie priekinio stiklo tvirtinamiems veidrodžiams, kuriems atlikus bandymą taikomi 6.1.3.3.2 punkte nurodyti reikalavimai.

6.1.3.3.1.2.   Reikalaujamas visų II ir IV klasių galinio vaizdo veidrodžių ir III klasės galinio vaizdo veidrodžių, tvirtinamų prie to paties montavimo rėmo kaip ir IV klasės veidrodžiai, kampas su vertikale sumažinamas nuo 20° iki 10°.

6.1.3.3.2.   Jeigu bandant prie priekinio stiklo tvirtinamus veidrodžius, kaip aprašyta 6.1.3.2 punkte, montavimo rėmas lūžtų, likusi dalis neturi išsikišti už pagrindo daugiau nei 10 mm, o po bandymo likusi konstrukcija turi atitikti šios taisyklės 6.1.1.3 punkte nustatytus reikalavimus.

6.1.3.3.3.   Atliekant 6.1.3.2 punkte aprašytus bandymus atspindimasis paviršius neturi įtrūkti. Tačiau atspindimojo paviršiaus įtrūkimas leistinas, jeigu paisoma vienos iš toliau nurodytų sąlygų.

6.1.3.3.3.1.   Stiklo šukės lieka prikibusios prie korpuso nugarėlės arba tvirtai prie korpuso pritvirtinto paviršiaus; stiklas gali iš dalies atsiskirti nuo pagrindo, su sąlyga, kad atstumas tarp plyšių bet kurioje pusėje neviršytų daugiau kaip 2,5 mm. Smūgio vietoje nuo stiklo paviršiaus gali atsiskirti smulkios šukės.

6.1.3.3.3.2.   Atspindimasis paviršius yra pagamintas iš beskeveldrio stiklo.

6.2.   Kiti nei veidrodžiai netiesioginio matymo įtaisai

6.2.1.   Bendrieji reikalavimai

6.2.1.1.   Jei netiesioginio matymo įtaisą turi sureguliuoti naudotojas, jį turi būti įmanoma reguliuoti nenaudojant įrankių.

6.2.1.2.   Jeigu netiesioginio matymo įtaisas gali atspindėti visą nustatytą regos lauką tik skenuodamas regos lauką, visas skenavimo, atspindėjimo ir grįžimo į pradinę padėtį procesas neturi trukti ilgiau kaip dvi sekundes.

6.2.2.   Kameros ir monitoriaus netiesioginio matymo įtaisai

6.2.2.1.   Bendrieji reikalavimai

6.2.2.1.1.   Kai kameros ir monitoriaus netiesioginio matymo įtaisas montuojamas ant lygaus paviršiaus, visų dalių, nepaisant nustatytos įtaiso padėties, galinčių turėti statišką sąlytį su 165 mm skersmens rutuliu (jei tai monitorius) arba 100 mm rutuliu (jei tai kamera), kreivio c spindulys turi būti ne mažesnis kaip 2,5 mm.

6.2.2.1.2.   6.2.2.1.1 punkte pateiktų reikalavimų dėl spindulio nepaisoma, jeigu tvirtinimo angų arba įrėžų, kurių skersmuo arba ilgiausia įstrižainė yra mažesnė nei 12 mm, kampai yra užapvalinti.

6.2.2.1.3.   Jeigu kameros ir monitoriaus dalys yra pagamintos iš medžiagos, kurios kietumas pagal Šoro A skalę yra ne didesnis kaip 60, ir sumontuotos ant standaus laikiklio, 6.2.2.1.1 punkto reikalavimai taikomi tik atramai.

6.2.2.2.   Funkciniai reikalavimai

6.2.2.2.1.   Kai saulės šviesa šviečia į kamerą, kamera turi veikti tinkamai. Įsotinimo zona, apibrėžiama kaip plotas, kuriame skaisčio ir kontrasto santykis (C = Lw/Lb) esant dideliam kontrastui tampa mažesnis kaip 2,0, turi būti ne didesnė kaip 15 % rodomo vaizdo pagal 6.2.2.2.1.1–6.2.2.2.1.4 punktų reikalavimus.

Jei, atliekant bandymą, kameros sistema rodo dinaminius pokyčius vaizdo išskydimo plote, didžiausias vaizdo išskydimo plotas turėtų atitikti šį reikalavimą.

6.2.2.2.1.1.   Juodai baltas bandinys, kurio minimalus kontrasto santykis yra 20, padedamas prieš kamerą.

Bandinys turi būti vienodai apšviestas 3 000 ± 300 lx šviesa.

Bandinys turi būti vidutinio pilkumo ir apimti visą kameros stebimą plotą; naudojantis kamera neturi matytis jokių kitų objektų, išskyrus bandinį.

6.2.2.2.1.2.   Kamera, dengianti 0,6–0,9 laipsnių kampą ir sudaranti 10 laipsnių pakėlimo kampą (tiesiogiai arba netiesiogiai naudojant veidrodį) jutiklio optinės ašies atžvilgiu, apšviečiama 40 kLx (imituojama saulės) šviesa.

Šviesos šaltinis:

| a) | turi sudaryti D 65 spektrą; leidžiamoji nuokrypa yra ± 1 500 K; |
| --- | --- |

a)

turi sudaryti D 65 spektrą; leidžiamoji nuokrypa yra ± 1 500 K;

| b) | turi būti vienalytis erdvės bei laiko požiūriu, leistinasis nuokrypis – 2 kLx. |
| --- | --- |

b)

turi būti vienalytis erdvės bei laiko požiūriu, leistinasis nuokrypis – 2 kLx.

Šviesos šaltinio skleidžiama infraraudonoji šviesa turi būti nereikšminga.

6.2.2.2.1.3.   Atliekant bandymą, monitoriaus neturi apšviesti jokia aplinkos šviesa.

6.2.2.2.1.4.   Įrangos schemos pavyzdys pateiktas A paveiksle.

A pav.

Vaizdo išskydimo matavimo įrangos schema

6.2.2.2.2.   Monitoriaus kontrastas įvairiomis apšvietimo sąlygomis turi būti minimalus, kaip nurodyta ISO/DIS 15008:2003.

6.2.2.2.3.   Turi būti įmanoma rankiniu būdu arba automatiškai nustatyti monitoriaus vidutinį skaistį, atsižvelgiant į aplinkos sąlygas.

6.2.2.2.4.   Monitoriaus skaisčio kontrastas matuojamas pagal ISO/DIS 15008:2009.

6.2.3.   Kiti netiesioginio matymo įtaisai

Turi būti įrodyta, kad įtaisas atitinka toliau nurodytus reikalavimus.

6.2.3.1.   Įtaisu turi būti gaunamas regimasis spektras ir šis vaizdas visuomet turi būti perduodamas taip, kad jo nereikėtų atkurti kaip regimojo spektro.

6.2.3.2.   Funkcionalumas turi būti garantuojamas tokiomis naudojimo sąlygomis, kuriomis sistema bus eksploatuojama. Atsižvelgiant į vaizdams gauti ir pateikti naudojamą technologiją, 6.2.2.2 punktas taikomas visas arba iš dalies. Kitais atvejais funkcionalumas užtikrinamas taikant sistemos jautrį, analogišką nurodytajam 6.2.2.2 punkte, taip nustatant ir įrodant, kad užtikrinamas funkcionalumas yra bent jau ne blogesnis už privalomąjį, ir įrodant, kad garantuojamas funkcionalumas yra lygiavertis privalomam veidrodžio ar kameros ir monitoriaus netiesioginio matymo įtaisų funkcionalumui arba už jį geresnis.

7.   NETIESIOGINIO MATYMO ĮTAISO TIPO PAKEITIMAI IR PATVIRTINTO TIPO IŠPLĖTIMAS

7.1.   Apie bet kokį netiesioginio matymo įtaiso tipo pakeitimą, taip pat apie jo pritvirtinimą prie kėbulo, pranešama netiesioginio matymo įtaiso tipą patvirtinusiai tipo patvirtinimo institucijai. Tuomet tipo patvirtinimo institucija gali:

| a) | nuspręsti, pasikonsultavusi su gamintoju, kad turi būti suteiktas naujas tipo patvirtinimas, arba |
| --- | --- |

a)

nuspręsti, pasikonsultavusi su gamintoju, kad turi būti suteiktas naujas tipo patvirtinimas, arba

| b) | taikyti 7.1.1 punkte nustatytą procedūrą (peržiūra) ir prireikus 7.1.2 punkte nustatytą procedūrą (tipo išplėtimas). |
| --- | --- |

b)

taikyti 7.1.1 punkte nustatytą procedūrą (peržiūra) ir prireikus 7.1.2 punkte nustatytą procedūrą (tipo išplėtimas).

7.1.1.   Peržiūra

Kai pasikeičia informacijos aplanke įrašyti duomenys, ir tipo patvirtinimo institucija mano, kad padaryti pakeitimai veikiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju netiesioginio matymo įtaisas vis dar atitinka reikalavimus, pakeitimas įvardijamas kaip peržiūra.

Tokiais atvejais tipo patvirtinimo institucija prireikus išduoda pakeistus informacijos aplanko puslapius ir kiekvieną pakeistą puslapį pažymi taip, kad būtų aiškiai matyti pakeitimo pobūdis ir pakartotinio išdavimo data. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei tai yra informacijos aplanko konsoliduota atnaujinta versija kartu su išsamiu pakeitimų aprašymu.

7.1.2.   Tipo išplėtimas

Pakeitimas įvardijamas kaip tipo išplėtimas, jei be informacijos aplanke įrašytų duomenų pakeitimo:

| a) | reikalaujama atlikti papildomus tikrinimus ar bandymus arba |
| --- | --- |

a)

reikalaujama atlikti papildomus tikrinimus ar bandymus arba

| b) | pasikeičia bet kokia informacija pranešime (išskyrus jo priedus), arba |
| --- | --- |

b)

pasikeičia bet kokia informacija pranešime (išskyrus jo priedus), arba

| c) | patvirtinimo pagal vėlesnę pakeitimų seriją prašoma po jų įsigaliojimo. |
| --- | --- |

c)

patvirtinimo pagal vėlesnę pakeitimų seriją prašoma po jų įsigaliojimo.

7.2.   Apie patvirtinimo suteikimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, nurodant pakeitimus, šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims pranešama 5.3 punkte nurodyta tvarka. Be to, informacinio paketo rodyklė, pridedama prie pranešimo dokumento, atitinkamai iš dalies pakeičiama, nurodant naujausio pakeitimo ar išplėtimo datą.

7.3.   (Rezervuota)

7.4.   Patvirtinto tipo išplėtimą suteikusi tipo patvirtinimo institucija kiekvienam parengto pranešimo apie tokį išplėtimą blankui suteikia eilės numerį.

8.   GAMYBOS ATITIKTIS

8.1.   Gamybos atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324 -E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

8.2.   Kiekvienas pagal šią taisyklę patvirtintas netiesioginio matymo įtaisas turi būti pagamintas taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal 6 dalyje nurodytus reikalavimus.

9.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

9.1.   Pagal šią taisyklę netiesioginio matymo įtaiso tipui suteiktą patvirtinimą galima panaikinti, jeigu nepaisoma 8.1 punkte nurodytų reikalavimų arba jeigu netiesioginio matymo įtaiso tipas neatitinka 8.2 punkte nustatytų reikalavimų.

9.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis panaikina patvirtinimą, kurį buvo suteikusi anksčiau, apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims ji nedelsdama praneša nusiųsdama patvirtinimo blanko kopiją, kurios apačioje didžiosiomis raidėmis įrašoma „PATVIRTINIMAS PANAIKINTAS“, pasirašoma ir įrašoma data.

10.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo netiesioginio matymo įtaisus, jis turi apie tai pranešti tipo patvirtinimo institucijai, suteikusiai patvirtinimą. Ši institucija, gavusi minėtą pranešimą, apie nutrauktą gamybą praneša kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims nusiųsdama patvirtinimo blanko kopiją, kurios apačioje didžiosiomis raidėmis įrašoma „GAMYBA NUTRAUKTA“, pasirašoma ir įrašoma data.

11.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios susitarimo šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių tipo patvirtinimo institucijų, kurioms siunčiami kitose šalyse išduoti patvirtinimo, patvirtinto tipo išplėtimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą arba patvirtinimo panaikinimo pranešimai, pavadinimus ir adresus.

II.   NETIESIOGINIO MATYMO ĮTAISŲ MONTAVIMAS

12.   APIBRĖŽTYS

Šioje taisyklėje:

12.1.   Vairuotojo akių srities taškai – du 65 mm atstumu vienas nuo kito nutolę ir 635 mm aukštyje statmenai virš vairuotojo sėdynės R taško esantys taškai, kaip nustatyta 8 priede. Tuos taškus jungianti tiesė yra statmena transporto priemonės vertikaliajai išilginei vidurio plokštumai. Atkarpos, jungiančios akių srities taškus, centras yra išilginėje vertikaliojoje plokštumoje, kertančioje vairuotojui skirtos sėdimosios vietos centrą, kaip nurodyta transporto priemonės gamintojo.

12.2.   Ambinokuliarinis regėjimas – bendras regos laukas, gautas susiklojus monokuliariniams dešiniosios ir kairiosios akių regos laukams (žr. 3 pav.).

3 pav.

12.3.   Transporto priemonių tipas pagal netiesioginį matymą – variklinės transporto priemonės, kurių vienodos šios pagrindinės savybės:

12.3.1.   netiesioginio matymo įtaiso tipas;

12.3.2.   regos lauką ribojantys kėbulo elementai;

12.3.3.   R taško koordinatės (kai taikoma);

12.3.4.   privalomųjų ir neprivalomųjų (jeigu yra) netiesioginio matymo prietaisų numatytosios padėtys ir tipo patvirtinimo ženklai.

12.4.   L2, L5, M1, M2, M3, N1, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonės – transporto priemonės, apibrėžtos Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3), (dokumentas TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2 punktas).

12.5.   Priekinis valdymas – konfigūracija, kai daugiau nei pusė variklio ilgio yra už priekinio stiklo pagrindo labiausiai kyšančio taško, o vairaračio įvorė yra priekiniame transporto priemonės ilgio ketvirtyje.

13.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

13.1.   Transporto priemonės, kurioje montuojami netiesioginio matymo įtaisai, tipo patvirtinimo paraišką pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas.

13.2.   2 priede pateiktas informacinio dokumento pavyzdys.

13.3.   Už patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai pateikiama tvirtinamo tipo transporto priemonę atitinkanti transporto priemonė.

13.4.   Prieš suteikdama tipo patvirtinimą tipo patvirtinimo institucija patikrina, ar naudojamos tinkamos priemonės veiksmingiems gaminių atitikties patikrinimams užtikrinti.

14.   PATVIRTINIMAS

14.1.   Patvirtinimas suteikiamas, jeigu, vadovaujantis 13 dalimi, pateiktas patvirtinti transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės 15 dalyje nurodytus reikalavimus.

14.2.   Kiekvienam patvirtintam tipui suteikiamas patvirtinimo numeris. Du pirmieji jo skaitmenys (šiuo metu 04) žymi pakeitimų, į kuriuos įtraukti naujausi pagrindiniai techniniai taisyklės pakeitimai, padaryti suteikiant patvirtinimą, seriją. Ta pati susitariančioji šalis negali priskirti to paties numerio kitam transporto priemonės tipui.

14.3.   Šios taisyklės 4 priede pateiktą pavyzdį atitinkančios formos pranešimas apie transporto priemonės tipo patvirtinimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą arba patvirtinimo panaikinimą remiantis šia taisykle perduodamas šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims.

15.   REIKALAVIMAI

15.1.   Bendrosios nuostatos

15.1.1.   Transporto priemonėje montuojamų privalomųjų ir neprivalomųjų netiesioginio matymo įtaisų, išvardytų 15.2.1.1.1 punkte pateiktoje lentelėje, tipas turi būti patvirtintas pagal šią taisyklę.

15.1.2.   Veidrodžiai ir kiti netiesioginio matymo įtaisai montuojami taip, kad veidrodis ar kitas įtaisas nepajudėtų tiek, kad išmatuotas regos laukas labai pasikeistų, arba nevirpėtų tiek, kad vairuotojas galėtų netinkamai suvokti matomą vaizdą.

15.1.3.   15.1.2 punkte nurodytų reikalavimų paisoma transporto priemonei važiuojant iki 80 % didžiausio projektinio greičio, tačiau ne greičiau kaip 150 km/h.

15.1.4.   Toliau apibrėžti regos laukai nustatomi taikant ambinokuliarinio regėjimo principą, kai akys yra nurodytuose vairuotojo akių srities taškuose, kaip nustatyta 12.1 punkte. Regos laukai nustatomi, kada transporto priemonė yra parengta eksploatuoti, kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2.2.5.4 punktas), be to, M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėse esant vienam keleiviui priekinėje sėdynėje (75 kg). Nustatant langų stiklo šviesos pralaidumo koeficientą, bendroji vertė turi atitikti Taisyklės Nr. 43 21 priedo nuostatas.

15.2.   Veidrodžiai

15.2.1.   Skaičius

15.2.1.1.   Būtiniausias privalomųjų veidrodžių skaičius

15.2.1.1.1.   Šios dalies 15.2.4 punkte nustatyti regos laukai gaunami naudojant toliau pateiktoje lentelėje nurodytą būtiniausią privalomųjų veidrodžių skaičių. Kai nėra privalomo reikalavimo sumontuoti veidrodį, reiškia, kad negalima reikalauti jokios kitos privalomos netiesioginio matymo sistemos.

| Transporto priemonės kategorija | Vidinis veidrodis | Išoriniai veidrodžiai |
| --- | --- | --- |
| Vidinis veidrodis,
  I klasė | Pagrindinis veidrodis (didelis)
  II klasė | Pagrindinis veidrodis (mažas)
  III klasė | Plačiakampis veidrodis,
  IV klasė | Artimojo vaizdo veidrodis,
  V klasė | Priekinis veidrodis,
  VI klasė |
| M1 | Privaloma

  išskyrus tuo atveju, jeigu 15.2.4.1 punktu nustatytoje transporto priemonės regos lauko srityje naudojama medžiaga nėra apsauginis stiklas. | Neprivaloma | Privaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir pasirinktinai keleivio pusėje galima sumontuoti 1 II klasės veidrodį. | Neprivaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir (arba) 1 veidrodis keleivio pusėje | Neprivaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje
  (abu veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m nuo žemės) | Neprivaloma

  (montuojama ne žemiau kaip 2 m nuo žemės) |
| M2 | Neprivaloma

  (regos laukui taikytinų reikalavimų nėra) | Privaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje | Neleidžiama | Neprivaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir (arba) 1 veidrodis keleivio pusėje | Neprivalomas

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje (abu veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m nuo žemės paviršiaus) | Neprivaloma

  (montuojama ne žemiau kaip 2 m nuo žemės) |
| M3 | Neprivaloma

  (regos laukui taikytinų reikalavimų nėra) | Privaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje | Neleidžiama | Neprivaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir (arba) 1 veidrodis keleivio pusėje | Neprivaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje (abu veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m nuo žemės) | Neprivaloma

  (montuojama ne žemiau kaip 2 m nuo žemės) |
| N1 | Privaloma

  išskyrus tuo atveju, jeigu 15.2.4.1 punktu nustatytoje transporto priemonės regos lauko srityje naudojama medžiaga nėra apsauginis stiklas. | Neprivaloma | Privaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje Pasirinktinai galima sumontuoti II klasės veidrodžius. | Neprivaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir (arba) 1 veidrodis keleivio pusėje | Neprivaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje (abu veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m nuo žemės) | Neprivaloma

  (montuojama ne žemiau kaip 2 m nuo žemės) |
| N2 ≤ 7,5 t | Neprivaloma

  (regos laukui taikytinų reikalavimų nėra) | Privalomas

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje | Neleidžiama | Privaloma

  Abiejose pusėse, jei gali būti montuojamas V klasės veidrodis.

  Neprivaloma

  Abiejose pusėse, jei to padaryti negalima.
  Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį. | Privaloma

  (žr. 15.2.2.7 ir 15.2.4.5.5 punktus):
  1 veidrodis keleivio pusėje

  Neprivaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje (abu veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m nuo žemės) Gali būti taikoma +10 cm leidžiamoji nuokrypa.
  Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį. | Neprivaloma

  1 priekinis veidrodis (montuojama ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)
  Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį. |
| N2 > 7,5 t | Neprivaloma

  (regos laukui taikytinų reikalavimų nėra) | Privaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje | Neleidžiama | Privaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje
  Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį. | Privaloma

  (žr. 15.2.2.7 ir 15.2.4.5.5 punktus): 1 veidrodis keleivio pusėje

  Neprivaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje (abu veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)
  Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį. | Privaloma

  (žr. 15.2.1.1.2 punktą)
  1 priekinis veidrodis (montuojama ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)
  Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį. |
| N3 | Neprivaloma

  (regos laukui taikytinų reikalavimų nėra) | Privaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje | Neleidžiama | Privaloma

  1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje
  Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį. | Privaloma

  (žr. 15.2.2.7 ir 15.2.4.5.5 punktus): 1 veidrodis keleivio pusėje

  Neprivalomas

  1 veidrodis vairuotojo pusėje (abu veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)
  Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį. | Privaloma

  (žr. 15.2.1.1.2 punktą)
  1 priekinis veidrodis (montuojama ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)
  Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį. |

Transporto priemonės kategorija

Vidinis veidrodis

Išoriniai veidrodžiai

Vidinis veidrodis,

I klasė

Pagrindinis veidrodis (didelis)

II klasė

Pagrindinis veidrodis (mažas)

III klasė

Plačiakampis veidrodis,

IV klasė

Artimojo vaizdo veidrodis,

V klasė

Priekinis veidrodis,

VI klasė

M1

Privaloma

išskyrus tuo atveju, jeigu 15.2.4.1 punktu nustatytoje transporto priemonės regos lauko srityje naudojama medžiaga nėra apsauginis stiklas.

Neprivaloma

Privaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir pasirinktinai keleivio pusėje galima sumontuoti 1 II klasės veidrodį.

Neprivaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir (arba) 1 veidrodis keleivio pusėje

Neprivaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje

(abu veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)

Neprivaloma

(montuojama ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)

M2

Neprivaloma

(regos laukui taikytinų reikalavimų nėra)

Privaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje

Neleidžiama

Neprivaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir (arba) 1 veidrodis keleivio pusėje

Neprivalomas

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje (abu veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m nuo žemės paviršiaus)

Neprivaloma

(montuojama ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)

M3

Neprivaloma

(regos laukui taikytinų reikalavimų nėra)

Privaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje

Neleidžiama

Neprivaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir (arba) 1 veidrodis keleivio pusėje

Neprivaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje (abu veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)

Neprivaloma

(montuojama ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)

N1

Privaloma

išskyrus tuo atveju, jeigu 15.2.4.1 punktu nustatytoje transporto priemonės regos lauko srityje naudojama medžiaga nėra apsauginis stiklas.

Neprivaloma

Privaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje Pasirinktinai galima sumontuoti II klasės veidrodžius.

Neprivaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir (arba) 1 veidrodis keleivio pusėje

Neprivaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje (abu veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)

Neprivaloma

(montuojama ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)

N2 ≤ 7,5 t

Neprivaloma

(regos laukui taikytinų reikalavimų nėra)

Privalomas

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje

Neleidžiama

Privaloma

Abiejose pusėse, jei gali būti montuojamas V klasės veidrodis.

Neprivaloma

Abiejose pusėse, jei to padaryti negalima.

Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį.

Privaloma

(žr. 15.2.2.7 ir 15.2.4.5.5 punktus):

1 veidrodis keleivio pusėje

Neprivaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje (abu veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m nuo žemės) Gali būti taikoma +10 cm leidžiamoji nuokrypa.

Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį.

Neprivaloma

1 priekinis veidrodis (montuojama ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)

Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį.

N2 > 7,5 t

Neprivaloma

(regos laukui taikytinų reikalavimų nėra)

Privaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje

Neleidžiama

Privaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje

Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį.

Privaloma

(žr. 15.2.2.7 ir 15.2.4.5.5 punktus): 1 veidrodis keleivio pusėje

Neprivaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje (abu veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)

Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį.

Privaloma

(žr. 15.2.1.1.2 punktą)

1 priekinis veidrodis (montuojama ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)

Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį.

N3

Neprivaloma

(regos laukui taikytinų reikalavimų nėra)

Privaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje

Neleidžiama

Privaloma

1 veidrodis vairuotojo pusėje ir 1 veidrodis keleivio pusėje

Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį.

Privaloma

(žr. 15.2.2.7 ir 15.2.4.5.5 punktus): 1 veidrodis keleivio pusėje

Neprivalomas

1 veidrodis vairuotojo pusėje (abu veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)

Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį.

Privaloma

(žr. 15.2.1.1.2 punktą)

1 priekinis veidrodis (montuojama ne žemiau kaip 2 m nuo žemės)

Be 15.2.4.5.6–15.2.4.5.11 punktų nuostatų, transporto priemonėms, kuriose V klasės veidrodis montuojamas ne žemesniame kaip 2,4 m aukštyje (žr. 15.2.4.5.12 punktą), reikalaujamas regos laukas (15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktai) gali būti matomas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V ir VI klasių) derinį.

15.2.1.1.2.   Jeigu aprašytasis priekinio veidrodžio, nustatyto 15.2.4.6 punkte, ir (arba) artimojo vaizdo veidrodžio, nustatyto 15.2.4.5 punkte, regos laukas gali būti gautas kitu netiesioginio matymo įtaisu, patvirtintu vadovaujantis šios taisyklės 6.2 punktu ir sumontuotu vadovaujantis 15 dalimi, užuot naudojus atitinkamą veidrodį arba veidrodžius, galima naudoti minėtą įtaisą.

Jeigu naudojamas kameros ir monitoriaus įtaisas, monitoriuje turi būti matoma tik:

| a) | 15.2.4.5 punkte nustatytas regos laukas, pakeitus artimojo vaizdo veidrodį; |
| --- | --- |

a)

15.2.4.5 punkte nustatytas regos laukas, pakeitus artimojo vaizdo veidrodį;

| b) | 15.2.4.6 punkte nustatytas regos laukas, pakeitus priekinį veidrodį ir transporto priemonei judant pirmyn iki 10 km/h greičiu; arba |
| --- | --- |

b)

15.2.4.6 punkte nustatytas regos laukas, pakeitus priekinį veidrodį ir transporto priemonei judant pirmyn iki 10 km/h greičiu; arba

| c) | 15.2.4.5 ir 15.2.4.6 punktuose nustatyti regos laukai (vienu metu), pakeitus artimojo vaizdo veidrodį ir priekinį veidrodį. Jeigu transporto priemonė juda pirmyn didesniu nei 10 km/h greičiu arba ji juda atgal, monitorių galima naudoti kitai informacijai pateikti su sąlyga, kad galima nuolat matyti 15.2.4.5 punkte nustatytą regos lauką. |
| --- | --- |

c)

15.2.4.5 ir 15.2.4.6 punktuose nustatyti regos laukai (vienu metu), pakeitus artimojo vaizdo veidrodį ir priekinį veidrodį. Jeigu transporto priemonė juda pirmyn didesniu nei 10 km/h greičiu arba ji juda atgal, monitorių galima naudoti kitai informacijai pateikti su sąlyga, kad galima nuolat matyti 15.2.4.5 punkte nustatytą regos lauką.

15.2.1.1.3.   L kategorijos transporto priemonėms su kėbulu skirti galinio vaizdo veidrodžiai

| Transporto priemonės kategorija | Vidinis veidrodis
  (I klasė) | Pagrindinis išorinis veidrodis (veidrodžiai)
  (III ir VII klasių) |
| --- | --- | --- |
| L kategorijos variklinės transporto priemonės su kėbulu, iš dalies ar visai uždengiančiu vairuotoją | 1 (5) | 1, jeigu vidinis veidrodis yra;
  2, jeigu vidinio veidrodžio nėra. |

Transporto priemonės kategorija

Vidinis veidrodis

(I klasė)

Pagrindinis išorinis veidrodis (veidrodžiai)

(III ir VII klasių)

L kategorijos variklinės transporto priemonės su kėbulu, iš dalies ar visai uždengiančiu vairuotoją

1 (5)

1, jeigu vidinis veidrodis yra;

2, jeigu vidinio veidrodžio nėra.

Jeigu montuojamas tik vienas išorinis galinio vaizdo veidrodis, tose valstybėse narėse, kuriose eismas vyksta dešine kelio puse, jis tvirtinamas kairėje transporto priemonės pusėje, o tose valstybėse narėse, kuriose eismas vyksta kaire kelio puse – dešinėje transporto priemonės pusėje.

15.2.1.1.4.   Neprivalomi L kategorijos transporto priemonėms skirti galinio vaizdo veidrodžiai

Priešingoje transporto priemonės pusėje, nei ta, kurioje yra 15.2.1.1.3 punkte nurodytas privalomas galinio vaizdo veidrodis, leidžiama pritvirtinti išorinį galinio vaizdo veidrodį. Galinio vaizdo veidrodis turi atitikti šios taisyklės reikalavimus.

15.2.1.2.   Šios taisyklės nuostatos netaikomos šios taisyklės 2.1.1.3 punkte nustatytiems stebėjimo veidrodžiams. Nepaisant to, išoriniai stebėjimo veidrodžiai montuojami ne žemiau kaip 2 m virš žemės, kai transporto priemonę veikia apkrova, atitinkanti didžiausią techniškai leidžiamą masę.

15.2.2.   Padėtis

15.2.2.1.   Veidrodžiai turi būti išdėstyti taip, kad vairuotojas, sėdėdamas vairuotojo sėdynėje įprastoje vairavimo padėtyje, aiškiai matytų kelią už transporto priemonės, į šoną (-us) nuo jos arba į priekį.

15.2.2.2.   Išoriniai veidrodžiai turi būti matomi pro šoninius langus arba pro tą priekinio stiklo dalį, kuri valoma priekinio stiklo valytuvu. Nepaisant to, dėl priežasčių, susijusių su konstrukcija, pastaroji nuostata (t. y. nuostata dėl valomos priekinio stiklo dalies) netaikoma:

| a) | išoriniams veidrodžiams keleivio pusėje ir neprivalomiems išoriniams veidrodžiams M2 ir M3 kategorijų transporto priemonių vairuotojo pusėje; |
| --- | --- |

a)

išoriniams veidrodžiams keleivio pusėje ir neprivalomiems išoriniams veidrodžiams M2 ir M3 kategorijų transporto priemonių vairuotojo pusėje;

| b) | VI klasės veidrodžiams. |
| --- | --- |

b)

VI klasės veidrodžiams.

15.2.2.3.   Jeigu, matuojant regos lauką, transporto priemonė yra važiuoklės arba kabinos formos, gamintojas turi nurodyti mažiausiąjį ir didžiausiąjį kėbulo plotį ir prireikus juos imituoti maketinėmis plokštėmis. Visos transporto priemonių ir veidrodžių konfigūracijos, į kurias atsižvelgta atliekant bandymus, turi būti nurodytos transporto priemonės, kurioje montuojami veidrodžiai, tipo patvirtinimo liudijime (žr. 4 priedą).

15.2.2.4.   Nustatytas išorinis galinio vaizdo veidrodis vairuotojo pusėje montuojamas taip, kad tarp transporto priemonės vertikaliosios išilginės vidurio plokštumos ir vertikaliosios plokštumos, kertančios veidrodžio ir 65 mm tiesės, jungiančios du vairuotojo akių srities taškus, centrus, susidaręs kampas būtų ne didesnis kaip 55°.

15.2.2.5.   Veidrodžiai neturi išsikišti už išorinio transporto priemonės kėbulo daugiau nei nustatyta 15.2.4 punkto reikalavimuose, taikomuose regos laukams.

15.2.2.6.   Jei iki didžiausios techniškai leidžiamos masės pakrautos transporto priemonės apatinis išorinio veidrodžio kraštas yra žemiau nei 2 m virš žemės paviršiaus, tas veidrodis už gabaritinio transporto priemonės pločio, matuojant be veidrodžių, neturi išsikišti daugiau kaip 250 mm.

15.2.2.7.   V ir VI klasių veidrodžiai montuojami ant transporto priemonių taip, kad, neatsižvelgiant į jų padėtį po nustatymo, nė viena veidrodžių ar jų laikiklių dalis nebūtų žemiau nei 2 m virš žemės paviršiaus, kai transporto priemonė veikiama apkrova, atitinkančia didžiausią techniškai leidžiamą masę.

Tačiau šie veidrodžiai nemontuojami ant transporto priemonių, dėl kurių kabinų aukščio šio reikalavimo neįmanoma laikytis. Tokiu atveju nereikalaujama montuoti jokio kito netiesioginio matymo įtaiso.

15.2.2.8.   Jeigu paisoma 15.2.2.5, 15.2.2.6 ir 15.2.2.7 punktų reikalavimų, veidrodžiai gali išsikišti už didžiausio leidžiamo gabaritinio transporto priemonių pločio.

15.2.2.9.   Visi VII klasės veidrodžiai turi būti pritvirtinti taip, kad įprastomis transporto priemonės judėjimo sąlygomis nejudėtų.

15.2.3.   Reguliavimas

15.2.3.1.   Vairuotojas, sėdėdamas vairavimo padėtyje, turi turėti galimybę reguliuoti vidinį veidrodį.

15.2.3.2.   Vairuotojo pusėje pritvirtintą išorinį veidrodį turi būti įmanoma reguliuoti esant transporto priemonės viduje ir neatidarant durų (langas gali būti atviras). Tačiau veidrodžio padėtį gali būti įmanoma nustatyti ir iš išorės.

15.2.3.3.   15.2.3.2 punkto reikalavimai netaikomi išoriniams veidrodžiams, kurie išjudinti į buvusią nustatytą padėtį gali būti grąžinti nereguliuojant.

15.2.4.   Regos laukai

15.2.4.1.   Vidinis galinio vaizdo veidrodis (I klasė)

Regos laukas turi būti toks, kad vairuotojas galėtų matyti bent 20 m pločio plokščią ir horizontalią kelio dalį, kurios centras yra transporto priemonės vertikalioji išilginė vidurio plokštuma ir kuri už vairuotojo akių srities taškų (4 pav.) tęsiasi nuo 60 m ribos iki horizonto.

4 pav.

I klasės veidrodžio regos laukas

15.2.4.2.   Pagrindiniai išoriniai galinio vaizdo veidrodžiai (II klasė)

15.2.4.2.1.   Vairuotojo pusės išorinis galinio vaizdo veidrodis

Regos laukas turi būti toks, kad vairuotojas galėtų matyti bent 5 m pločio plokščią ir horizontalią kelio dalį, kurią riboja plokštuma, lygiagreti transporto priemonės vertikaliajai išilginei vidurio plokštumai ir kertanti tolimiausią transporto priemonės tašką vairuotojo pusėje, ir kuri už vairuotojo akių srities taškų tęsiasi nuo 30 m ribos iki horizonto.

Be to, pradedant 4 m atstumu nuo vertikalios plokštumos, einančios per vairuotojo akių srities taškus, vairuotojui turi būti matoma 1 m pločio kelio juosta, kurią riboja plokštuma, lygiagreti vertikaliai išilginei vidurio plokštumai ir kertanti tolimiausią transporto priemonės tašką (žr. 5 paveikslą).

15.2.4.2.2.   Keleivio pusės išorinis galinio vaizdo veidrodis

Regos laukas turi būti toks, kad vairuotojas galėtų matyti bent 5 m pločio plokščią ir horizontalią kelio dalį, kurią keleivio pusėje riboja plokštuma, lygiagreti transporto priemonės vertikaliajai išilginei vidurio plokštumai ir kertanti tolimiausią transporto priemonės tašką keleivio pusėje, ir kuri už vairuotojo akių srities taškų tęsiasi nuo 30 m ribos iki horizonto.

Be to, pradedant 4 m atstumu nuo vertikalios plokštumos, einančios per vairuotojo akių srities taškus, vairuotojui turi būti matoma 1 m pločio kelio juosta, kurią riboja plokštuma, lygiagreti vertikaliai išilginei vidurio plokštumai ir kertanti tolimiausią transporto priemonės tašką (žr. 5 paveikslą).

5 pav.

II klasės veidrodžių regos laukas

15.2.4.3.   Pagrindiniai išoriniai galinio vaizdo veidrodžiai (III klasė)

15.2.4.3.1.   Vairuotojo pusės išorinis galinio vaizdo veidrodis

Regos laukas turi būti toks, kad vairuotojas galėtų matyti bent 4 m pločio plokščią ir horizontalią kelio dalį, kurią riboja plokštuma, lygiagreti transporto priemonės vertikaliajai išilginei vidurio plokštumai ir kertanti tolimiausią transporto priemonės tašką vairuotojo pusėje, ir kuri už vairuotojo akių srities taškų tęsiasi nuo 20 m ribos iki horizonto (žr. 6 pav.).

Be to, pradedant 4 m atstumu nuo vertikalios plokštumos, einančios per vairuotojo akių srities taškus, vairuotojui turi būti matoma 1 m pločio kelio juosta, kurią riboja plokštuma, lygiagreti vertikaliai išilginei vidurio plokštumai ir kertanti tolimiausią transporto priemonės tašką.

15.2.4.3.2.   Keleivio pusės išorinis galinio vaizdo veidrodis

Regos laukas turi būti toks, kad vairuotojas galėtų matyti bent 4 m pločio plokščią ir horizontalią kelio dalį, kurią riboja plokštuma, lygiagreti transporto priemonės vertikaliai išilginei vidurio plokštumai ir kertanti tolimiausią transporto priemonės tašką keleivio pusėje, ir kuri tęsiasi už vairuotojo akių srities taškų nuo 20 m ribos iki horizonto (žr. 6 pav.).

Be to, pradedant 4 m atstumu nuo vertikalios plokštumos, einančios per vairuotojo akių srities taškus, vairuotojui turi būti matoma 1 m pločio kelio juosta, kurią riboja plokštuma, lygiagreti vertikaliai išilginei vidurio plokštumai ir kertanti tolimiausią transporto priemonės tašką.

6 pav.

III klasės veidrodžių regos laukas

15.2.4.4.   Plačiakampis išorinis veidrodis (IV klasė)

15.2.4.4.1.   Plačiakampis išorinis veidrodis vairuotojo pusėje

Regos laukas turi būti toks, kad vairuotojas galėtų matyti bent 15 m pločio plokščią ir horizontalią kelio dalį, kurią riboja plokštuma, lygiagreti transporto priemonės vertikaliai išilginei vidurio plokštumai ir kertanti tolimiausią transporto priemonės tašką vairuotojo pusėje, ir kuri tęsiasi mažiausiai nuo 10 iki 25 m už vairuotojo akių srities taškų.

Be to, pradedant 1,5 m atstumu nuo vertikalios plokštumos, einančios per vairuotojo akių srities taškus, vairuotojui turi būti matoma 4,5 m pločio kelio juosta, kurią riboja plokštuma, lygiagreti vertikaliai išilginei vidurio plokštumai ir kertanti tolimiausią transporto priemonės tašką (žr. 7 pav.).

15.2.4.4.2.   Plačiakampis išorinis veidrodis keleivio pusėje

Regos laukas turi būti toks, kad vairuotojas galėtų matyti bent 15 m pločio plokščią ir horizontalią kelio dalį, kurią riboja plokštuma, lygiagreti transporto priemonės vertikaliai išilginei vidurio plokštumai ir kertanti tolimiausią transporto priemonės tašką vairuotojo pusėje, ir kuri tęsiasi mažiausiai nuo 10 iki 25 m už vairuotojo akių srities taškų.

Be to, pradedant 1,5 m atstumu nuo vertikalios plokštumos, einančios per vairuotojo akių srities taškus, vairuotojui turi būti matoma 4,5 m pločio kelio juosta, kurią riboja plokštuma, lygiagreti vertikaliai išilginei vidurio plokštumai ir kertanti tolimiausią transporto priemonės tašką (žr. 7 pav.).

7 pav.

IV klasės plačiakampių veidrodžių regos laukas

15.2.4.5.   Artimojo vaizdo išorinis veidrodis (V klasė)

Regos laukas turi būti toks, kad vairuotojas galėtų matyti plokščią horizontalią kelio dalį išilgai transporto priemonės šonų, kurią riboja šios vertikaliosios plokštumos (žr. 8a ir 8b pav.):

15.2.4.5.1.   transporto priemonės išilginei vidurio plokštumai lygiagreti plokštuma, kertanti tolimiausią transporto priemonės kabinos tašką keleivio pusėje;

15.2.4.5.2.   lygiagreti plokštuma, einanti skersine kryptimi 2 m atstumu į priekį nuo 15.2.4.5.1 punkte nurodytos plokštumos;

15.2.4.5.3.   gale – plokštuma, lygiagreti vertikaliai plokštumai, einančiai per vairuotojo akių srities taškus, ir esanti 1,75 m atstumu už tos plokštumos;

15.2.4.5.4.   priekyje – plokštuma, lygiagreti vertikaliai plokštumai, einančiai per vairuotojo akių srities taškus, ir esanti 1 m atstumu į priekį nuo tos plokštumos. Jei vertikali skersinė plokštuma, einanti per transporto priemonės buferio priekinį kraštą, yra nutolusi mažiau nei per 1 m į priekį nuo vertikalios plokštumos, einančios per vairuotojo akių srities taškus, regos laukas apribojamas ta plokštuma;

15.2.4.5.5.   jeigu 8a ir 8b paveiksluose pavaizduotas regos laukas gali būti matomas sujungus IV klasės plačiakampio veidrodžio regos lauką ir VI klasės priekinio veidrodžio regos lauką, V klasės artimojo vaizdo veidrodžio galima nemontuoti.

8a ir 8b pav.

V klasės artimojo vaizdo veidrodžio regos laukas

15.2.4.5.6.   Tik keleivio pusėje regos laukas turi būti toks, kad vairuotojas galėtų matyti plokščią horizontalią kelio dalį išilgai transporto priemonės šonų, kuri nepatenka į lauką, apibrėžtą 15.2.4.5.1–15.2.4.5.4 punktuose, bet yra tame lauke, kurį riboja šios vertikaliosios plokštumos; šio regos lauko priekis gali būti užapvalintas 2 000 mm spinduliu (žr. 8c ir 8d pav.):

15.2.4.5.7.   lygiagreti plokštuma, einanti skersine kryptimi 4,5 m atstumu į priekį nuo 15.2.4.5.1 punkte nurodytos plokštumos;

15.2.4.5.8.   gale – plokštuma, lygiagreti vertikaliai plokštumai, einančiai per vairuotojo akių srities taškus, ir esanti 1,75 m atstumu už tos plokštumos;

15.2.4.5.9.   priekyje – plokštuma, lygiagreti vertikaliai plokštumai, einančiai per vairuotojo akių srities taškus, ir esanti 3 m atstumu į priekį nuo tos plokštumos. Šis regos laukas gali būti iš dalies gautas naudojant priekinį veidrodį (VI klasė).

15.2.4.5.10.   Regos laukas, nurodytas 15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktus, gali būti iš dalies gautas naudojant plačiakampį išorinį veidrodį (IV klasė) arba artimojo vaizdo išorinio veidrodžio (V klasė) ir priekinio veidrodžio (VI klasė) derinį.

15.2.4.5.11.   15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktuose aprašytas plotas gali būti stebimas naudojant tiesioginio ir netiesioginio matymo įtaisų (IV, V, VI klasės) derinį.

15.2.4.5.11.1.   Jeigu 15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktuose nurodytam regos laukui gauti naudojamas IV klasės netiesioginio matymo įtaisas, jis sureguliuojamas taip, kad kartu būtų gautas ir 15.2.4.4.2 punkte nurodytas regos laukas.

15.2.4.5.11.2.   Jeigu 15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktuose nurodytam regos laukui gauti naudojamas V klasės netiesioginio matymo įtaisas, jis sureguliuojamas taip, kad kartu būtų gautas ir 15.2.4.5.1–15.2.4.5.4 punktuose nurodytas regos laukas.

15.2.4.5.11.3.   Jeigu 15.2.4.5.6–15.2.4.5.9 punktuose nurodytam regos laukui gauti naudojamas VI klasės netiesioginio matymo įtaisas, jis sureguliuojamas taip, kad kartu būtų gautas ir 15.2.4.6.1 punkte nurodytas regos laukas.

15.2.4.5.12.   15.2.4.5.1–15.2.4.5.4 punktuose nurodytas regos laukas gali būti stebimas naudojant artimojo vaizdo išorinio veidrodžio (V klasės) ir plačiakampio išorinio veidrodžio (IV klasės) derinį.

Tokiais atvejais naudojant artimojo vaizdo išorinį veidrodį (V klasės) turi būti gauta bent 90 % 15.2.4.5.1–15.2.4.5.4 punktuose nurodyto regos lauko, o IV klasės veidrodis turi būti sureguliuotas taip, kad kartu būtų gautas ir 15.2.4.4.2 punkte nurodytas regos laukas.

15.2.4.5.13.   15.2.4.5.6–15.2.4.5.12 punktai netaikomi transporto priemonėms, kuriose kuri nors V klasės veidrodžio arba jo laikiklio dalis yra mažiau kaip 2,4 m virš žemės paviršiaus, neatsižvelgiant į jos padėtį po nustatymo.

15.2.4.5.14.   15.2.4.5.6–15.2.4.5.12 punktai netaikomi M2 arba M3 kategorijos transporto priemonei.

8c ir 8d pav.

Didesnis regos laukas keleivio pusėje

15.2.4.6.   Priekinis veidrodis (VI klasė)

15.2.4.6.1.   Regos laukas turi būti toks, kad vairuotojas galėtų matyti bent plokščią ir horizontalią kelio dalį, kurią riboja:

| a) | skersinė vertikalioji plokštuma, einanti per tolimiausią priekinį transporto priemonės tašką, |
| --- | --- |

a)

skersinė vertikalioji plokštuma, einanti per tolimiausią priekinį transporto priemonės tašką,

| b) | skersinė vertikalioji plokštuma 2 000 mm atstumu į priekį nuo a punkte nustatytos plokštumos, |
| --- | --- |

b)

skersinė vertikalioji plokštuma 2 000 mm atstumu į priekį nuo a punkte nustatytos plokštumos,

| c) | išilginė vertikalioji plokštuma, lygiagreti išilginei vertikaliajai vidurio plokštumai, kertančiai tolimiausią transporto priemonės šoninį kraštą vairuotojo pusėje, ir |
| --- | --- |

c)

išilginė vertikalioji plokštuma, lygiagreti išilginei vertikaliajai vidurio plokštumai, kertančiai tolimiausią transporto priemonės šoninį kraštą vairuotojo pusėje, ir

| d) | išilginė vertikalioji plokštuma, lygiagreti išilginei vertikaliajai vidurio plokštumai 2 000 mm atstumu į šoną nuo tolimiausio transporto priemonės šoninio krašto priešingoje vairuotojui pusėje. |
| --- | --- |

d)

išilginė vertikalioji plokštuma, lygiagreti išilginei vertikaliajai vidurio plokštumai 2 000 mm atstumu į šoną nuo tolimiausio transporto priemonės šoninio krašto priešingoje vairuotojui pusėje.

Šio regos lauko priekis priešingoje vairuotojui pusėje gali būti užapvalintas 2 000 mm spinduliu (žr. 9 pav.).

Žr. 15.2.4.9.2 punktą dėl nustatyto regos lauko.

Priekinius veidrodžius reglamentuojančių nuostatų turi būti paisoma, jeigu transporto priemonių kategorija yra N2 > 7,5 t ir N3 ir jos yra valdomos priekyje, kaip apibrėžta šios taisyklės 12.5 punkte.

Jeigu šių kategorijų transporto priemonės, turinčios priekinį veidrodį arba kameros ir monitoriaus įtaisą, negali atitikti reikalavimų, turi būti naudojama pagalbinė vaizdo matymo sistema. Naudojant minėtą pagalbinę sistemą turi būti įmanoma aptikti 9 pvz., pavaizduotame regos lauke esantį 50 cm aukščio ir 30 cm skersmens objektą.

9 pav.

VI klasės priekinio veidrodžio regos laukas

15.2.4.6.2.   Tačiau, jei, atsižvelgiant į priekinių A statramsčių kliūtį, vairuotojas gali matyti priešais transporto priemonę 300 mm tiesią atkarpą 1 200 mm aukštyje virš kelio paviršiaus tarp išilginės vertikalios plokštumos, lygiagrečios išilginei vertikaliai vidurio plokštumai ir einančios per tolimiausią transporto priemonės šoninį kraštą vairuotojo pusėje, ir išilginės vertikalios plokštumos, lygiagrečios išilginei vertikaliai vidurio plokštumai ir esančios 900 mm į šoną nuo tolimiausio transporto priemonės šoninio krašto priešingoje vairuotojui pusėje, VI klasės priekinis veidrodis yra neprivalomas.

15.2.4.6.3.   Taikant 15.2.4.6.1 ir 15.2.4.6.2 punktus ir apibrėžiant transporto priemonės priekį, neatsižvelgiama į visam laikui prie transporto priemonės pritvirtintas dalis, kurios yra virš vairuotojo akių srities taškų priešais vertikaliąją skersinę plokštumą, einančią per tolimiausią transporto priemonės buferio priekinį paviršių.

15.2.4.7.   L kategorijos veidrodis (VII klasė)

15.2.4.7.1.   Išorinis galinio vaizdo veidrodis vairuotojo pusėje

Regos laukas turi būti toks, kad vairuotojas galėtų matyti bent 2,50 m pločio plokščią ir horizontalią kelio dalį, kurią riboja plokštuma, lygiagreti transporto priemonės vertikaliajai išilginei vidurio plokštumai ir kertanti tolimiausią transporto priemonės tašką vairuotojo pusėje, ir kuri už vairuotojo akių srities taškų tęsiasi nuo 10 m ribos iki horizonto (žr. 10 pav.).

15.2.4.7.2.   Keleivio pusės išorinis galinio vaizdo veidrodis

Regos laukas turi būti toks, kad vairuotojas galėtų matyti bent 4 m pločio plokščią ir horizontalią kelio dalį, kurią riboja plokštuma, lygiagreti transporto priemonės vertikaliai išilginei vidurio plokštumai ir kertanti tolimiausią transporto priemonės tašką keleivio pusėje, ir kuri tęsiasi už vairuotojo akių srities taškų nuo 20 m ribos iki horizonto (žr. 10 pav.).

10 pav.

VII klasės veidrodžių regos laukas

15.2.4.8.   Jeigu veidrodžiai sudaryti iš kelių atspindimųjų paviršių, kurie yra arba skirtingo kreivio, arba sujungti tarpusavyje kampu, bent vienas iš paviršių turi atspindėti regos lauką, o jo matmenys (žr. šios taisyklės 6.1.2.1.2.2 punktą) turi atitikti jo klasei nustatytus matmenis.

15.2.4.9.   Kliūtys

15.2.4.9.1.   Vidinis galinio vaizdo veidrodis (I klasė)

Regos laukas gali būti sumažintas įtaisais, pavyzdžiui, skydeliais nuo saulės, priekinio stiklo valytuvais, šildymo elementais ir S3 kategorijos stabdymo žibintu, jeigu visi šie įtaisai kartu neužstoja daugiau kaip 15 % nustatyto regos lauko. Galvos atramos arba rėmas, arba kėbulas, pvz., galinių suveriamųjų durelių langų statramsčiai, užpakalinio lango rėmas, į apskaičiavimą neįtraukiami. Ar šio reikalavimo paisoma, patikrinama naudojant projekciją ant vertikalios plokštumos stačiais kampais su išilgine transporto priemonės vidurio plokštuma. Kliūčių užstojama dalis matuojama, kai skydeliai nuo saulės yra užlenkti.

15.2.4.9.2.   Išoriniai veidrodžiai (II, III, IV, V, VI ir VII klasės)

Į pirmiau nurodytų regos laukų užstojimą neatsižvelgiama, jeigu kliūtis sudaro kėbulo konstrukcija ir jos sudedamosios dalys, kaip antai kiti kabinos veidrodžiai, durų rankenėlės, gabaritiniai žibintai, posūkių rodikliai, priekiniai ir galiniai buferiai, taip pat atspindimojo paviršiaus valymo įtaisai, jeigu jie uždengia mažiau kaip 10 % viso nustatyto regos lauko. Jeigu transporto priemonė suprojektuota ir sukonstruota specialiajai paskirčiai ir minėto reikalavimo neįmanoma paisyti dėl specialių jos savybių, su šiomis specialiomis savybėmis susijusios kliūtys gali užstoti daugiau kaip 10 % privalomojo VI klasės veidrodžio regos lauko, tačiau ne daugiau nei reikia tai specialiajai paskirčiai užtikrinti.

15.2.4.10.   Bandymo procedūra

Regos laukas nustatomas akių srities taškų lygyje nukreipiant galingus šviesos šaltinius ir stebint šviesą, kuri atsispindi vertikalaus stebėjimo ekrane. Galima taikyti ir kitus lygiaverčius metodus.

15.3.   Kiti nei veidrodžiai netiesioginio matymo įtaisai

15.3.1.   Netiesioginio matymo įtaiso eksploatacinės charakteristikos turi būti tokios, kad visame privalomame regos lauke vairuotojas, atsižvelgiant į kritinį suvokimą 10 priede nustatyta tvarka, galėtų matyti kritinį objektą.

Kita galimybė – rodomo objekto dydžio nustatymas atliekamas pagal 11 priedą.

15.3.2.   Sumontuotas netiesioginio matymo įtaisas turi sudaryti kuo mažesnę kliūtį vairuotojui tiesiogiai matyti.

15.3.3.   (Rezervuota)

15.3.4.   Monitoriaus montavimo reikalavimai

Monitoriaus rodymo kryptis turi būti iš esmės tokia, kaip ir vieno iš pagrindinių veidrodžių.

15.3.5.   Transporto priemonėse galima montuoti papildomus netiesioginio matymo įtaisus.

15.3.6.   Šios taisyklės nuostatos netaikomos šios taisyklės 2.1.2.13 punkte nurodytiems įrašomiesiems stebėjimo kameros ir monitoriaus įtaisams. Išorinės stebėjimo kameros montuojamos bent 2 m aukštyje virš žemės paviršiaus, kai transporto priemonė veikiama didžiausią techniškai leidžiamą masę atitinkančia apkrova arba, jeigu kamerų žemesnysis kampas yra žemiau nei 2 m nuo žemės paviršiaus, jos neturi išsikišti daugiau kaip 50 mm už transporto priemonės gabaritinio pločio, matuojant be šio įtaiso, o jų kreivio spindulys turi būti ne mažesnis kaip 2,5 mm.

16.   TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PAKEITIMAI IR PATVIRTINTO TIPO IŠPLĖTIMAS

16.1.   Apie kiekvieną transporto priemonės tipo pakeitimą pranešama transporto priemonės tipo patvirtinimą suteikusiai tipo patvirtinimo institucijai. Tuomet tipo patvirtinimo institucija gali:

| a) | nuspręsti, pasikonsultavusi su gamintoju, kad turi būti suteiktas naujas tipo patvirtinimas, arba |
| --- | --- |

a)

nuspręsti, pasikonsultavusi su gamintoju, kad turi būti suteiktas naujas tipo patvirtinimas, arba

| b) | taikyti 16.1.1 punkte nustatytą procedūrą (peržiūra) ir, jei taikoma, 16.1.2 punkte nustatytą procedūrą (tipo išplėtimas). |
| --- | --- |

b)

taikyti 16.1.1 punkte nustatytą procedūrą (peržiūra) ir, jei taikoma, 16.1.2 punkte nustatytą procedūrą (tipo išplėtimas).

16.1.1.   Peržiūra

Kai pasikeičia informaciniame aplanke įrašyti duomenys, ir tipo patvirtinimo institucija mano, kad padaryti pakeitimai veikiausiai neturės pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus, pakeitimas įvardijamas kaip peržiūra.

Tokiais atvejais tipo patvirtinimo institucija prireikus išduoda pakeistus informacinio aplanko puslapius ir kiekvienas pakeistas puslapis pažymimas taip, kad būtų aiškiai matyti pakeitimo pobūdis ir pakartotinio išdavimo data. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei tai yra informacinio aplanko konsoliduota atnaujinta versija kartu su išsamiu pakeitimų aprašymu.

16.1.2.   Tipo išplėtimas

Pakeitimas įvardijamas kaip tipo išplėtimas, jei be informaciniame aplanke įrašytų duomenų pakeitimo:

| a) | reikalaujama atlikti papildomus tikrinimus ar bandymus arba |
| --- | --- |

a)

reikalaujama atlikti papildomus tikrinimus ar bandymus arba

| b) | pasikeitė bet kokia informacija pranešime (išskyrus jo priedus), arba |
| --- | --- |

b)

pasikeitė bet kokia informacija pranešime (išskyrus jo priedus), arba

| c) | patvirtinimo pagal tam tikrą vėlesnę pakeitimų seriją prašoma po jų įsigaliojimo. |
| --- | --- |

c)

patvirtinimo pagal tam tikrą vėlesnę pakeitimų seriją prašoma po jų įsigaliojimo.

16.2.   Šios taisyklės 4 priede pateikto blanko pavyzdžio pranešimas apie patvirtinimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, nurodant pakeitimus, perduodamas šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims. Be to, informacinio paketo rodyklė, pridedama prie pranešimo dokumento, yra atitinkamai iš dalies keičiama, nurodant naujausio pakeitimo ar išplėtimo datą.

16.3.   Patvirtinto tipo išplėtimą suteikusi tipo patvirtinimo institucija kiekvienam parengto pranešimo apie tokį išplėtimą blankui priskiria eilės numerį.

17.   GAMYBOS ATITIKTIS

17.1.   Gamybos atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2).

17.2.   Kiekviena pagal šią taisyklę patvirtinta transporto priemonė pagaminama taip, kad atitiktų tipą, patvirtintą pagal 15 dalyje nustatytus reikalavimus.

18.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

18.1.   Remiantis šia taisykle suteiktą transporto priemonės tipo patvirtinimą galima panaikinti, jeigu nepaisoma 17.1 punkte nustatytų reikalavimų arba jei, atlikus 17.2 punkte nustatytus transporto priemonės tikrinimus, gaunami neigiami rezultatai.

18.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti susitarimo šalis panaikina patvirtinimą, kurį prieš tai buvo suteikusi, apie tai kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims ji nedelsdama praneša nusiųsdama patvirtinimo blanko kopiją, kurios apačioje didžiosiomis raidėmis įrašoma „PATVIRTINIMAS PANAIKINTAS“, pasirašoma ir įrašoma data.

19.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemones, jis apie tai turi informuoti tipą patvirtinusią instituciją. Ši institucija, gavusi minėtą pranešimą, apie nutrauktą gamybą praneša kitoms šią taisyklę taikančioms susitarimo šalims nusiųsdama patvirtinimo blanko kopiją, kurios apačioje didžiosiomis raidėmis įrašoma „GAMYBA NUTRAUKTA“, pasirašoma ir įrašoma data.

20.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios susitarimo šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių tipo patvirtinimo institucijų, kurioms siunčiami kitose šalyse išduoti patvirtinimo, patvirtinto tipo išplėtimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą arba patvirtinimo panaikinimo pranešimai, pavadinimus ir adresus.

21.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

21.1.   Nuo šios taisyklės 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo oficialios datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis negali atsisakyti priimti patvirtinimo paraiškos, pateiktos vadovaujantis šia taisykle su 03 serijos pakeitimais.

21.2.   Nuo šios taisyklės 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos praėjus 12 mėnesių, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys netiesioginio matymo įtaiso tipo patvirtinimus suteikia tik tuo atveju, jei tipas atitinka reikalavimus pagal šią taisyklę su 03 serijos pakeitimais.

21.3.   Nuo šios taisyklės 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos praėjus 18 mėnesių, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys transporto priemonės, kuriose montuojami netiesioginio matymo įtaisai, tipo patvirtinimus suteikia tik tuo atveju, jei transporto priemonės tipas atitinka reikalavimus pagal šią taisyklę su 03 serijos pakeitimais.

21.4.   Nuo šios taisyklės 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos praėjus 24 mėnesiams, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti pripažinti transporto priemonės, kurioje montuojamas netiesioginio matymo kameros ir monitoriaus įtaisas, tipo patvirtinimus arba netiesioginio matymo kameros ir monitoriaus įtaiso tipo patvirtinimus, kurie buvo suteikti ne pagal šią taisyklę su 03 serijos pakeitimais.

21.5.   Nuo 2010 m. sausio 26 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti pripažinti M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių, o nuo 2007 m. sausio 26 d. – kitų kategorijų transporto priemonių netiesioginio matymo įtaisų patvirtinimus, kurie buvo suteikti ne pagal šią taisyklę su 02 serijos pakeitimais.

21.6.   I ar III klasės netiesioginio matymo įtaisams tebegalioja patvirtinimai, suteikti vadovaujantis šios taisyklės pradine redakcija (00 serija) arba taisykle su 01 arba 02 serijų pakeitimais iki 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos, o susitariančiosios šalys juos ir toliau pripažįsta. Susitariančiosios šalys negali atsisakyti suteikti patvirtinimų, suteiktų pagal pradinę redakciją, 01 arba 02 serijų pakeitimus, išplėtimus.

21.7.   Nepaisant 21.2 punkto nuostatų, toliau lieka galioti patvirtinimai, suteikti II, IV, V, VI arba VII klasių veidrodžiams pagal šią taisyklę su pakeitimais, padarytais 02 serijos pakeitimais iki 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos, o susitariančiosios šalys toliau juos pripažįsta. Susitariančiosios šalys negali atsisakyti suteikti patvirtinimų, suteiktų pagal 02 serijos pakeitimus, išplėtimus.

21.8.   Remiantis šios taisyklės nuostatomis, transporto priemonės, kurioje montuojami netiesioginio matymo įtaisai, tipo patvirtinimas, vadovaujantis šia taisykle su 03 serijos pakeitimais, leidžiamas su sąlyga, kad visi arba kai kurie joje montuojami I arba III klasės netiesioginio matymo įtaisai paženklinami šios taisyklės pradinėje redakcijoje (00 serijos) arba 01 ar 02 serijų pakeitimais nustatytu patvirtinimo ženklu.

21.9.   Remiantis šios taisyklės nuostatomis, transporto priemonės, kurioje montuojami netiesioginio matymo įtaisai, tipo patvirtinimas, vadovaujantis šia taisykle su 03 serijos pakeitimais, leidžiamas su sąlyga, kad visi arba kai kurie joje montuojami II, IV, V, VI arba VII klasės galinio vaizdo veidrodžiai paženklinami šioje taisyklėje su 02 serijos pakeitimais nustatytu patvirtinimo ženklu.

21.10.   Nepaisant 21.2, 21.4 ir 21.5 punktų nuostatų, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys, vadovaudamosi šios taisyklės 02 serijos pakeitimais, turi toliau teikti netiesioginio matymo įtaisų, jeigu tai yra atsarginės detalės, skirtos naudoti transporto priemonėse, kurių tipas, vadovaujantis Taisyklės Nr. 46 02 serijos pakeitimais, buvo patvirtintas iki 21.2 punkte paminėtos datos, patvirtinimus, taip pat, jei taikoma, toliau teikti tų patvirtintų tipų paskesnius išplėtimus.

21.11.   Nuo šios taisyklės 04 serijos pakeitimų įsigaliojimo oficialios datos nė viena šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis negali atsisakyti priimti patvirtinimo paraiškos, pateiktos remiantis šia taisykle su 04 serijos pakeitimais.

21.12.   Nuo 2014 m. birželio 30 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys netiesioginio matymo įtaisų tipo patvirtinimą suteikia, tik jeigu įtaiso tipas atitinka šios taisyklės reikalavimus su 04 serijos pakeitimais.

21.13.   Nuo 2014 m. birželio 30 d. transporto priemonių, kuriose montuojami netiesioginio matymo įtaisai, tipo patvirtinimą, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys suteikia, tik jeigu transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės reikalavimus su 04 serijos pakeitimais.

21.14.   Nuo 2015 m. birželio 30 d. šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys neturi būti įpareigotos pripažinti transporto priemonės tipo ar netiesioginio matymo įtaiso tipo patvirtinimus, kurie nebuvo suteikti pagal šios taisyklės 04 serijos pakeitimus.

21.15.   Nepaisant 21.14 punkto, tipo patvirtinimai, suteikti pagal ankstesnės serijos taisyklės pakeitimus, kuriems neturi įtakos 04 serijos pakeitimai, lieka galioti, ir šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys juos toliau pripažįsta.

21.16.   Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys negali atsisakyti suteikti pagal šios taisyklės 02 arba 03 serijos pakeitimus esamų tipų transporto priemonių arba įtaisų, kuriems netaikomi 04 serijos pakeitimai, patvirtinto tipo išplėtimą.

21.17.   Nepaisant 21.2, 21.4, 21.5, 21.13 ir 21.15 punktų nuostatų, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys, vadovaudamosi šios taisyklės 01 serijos pakeitimais, turi toliau teikti patvirtinimus I–V klasių netiesioginio matymo įtaisams, jeigu tai yra atsarginės detalės, skirtos naudoti transporto priemonėse, kurių tipas, vadovaujantis Taisyklės Nr. 46 01 serijos pakeitimais, buvo patvirtintas iki 2006 m. sausio 26 d., taip pat, jeigu taikoma, toliau teikti paskesnius atitinkamų patvirtintų tipų išplėtimus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3), dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2 punktas. - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3), dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2 punktas. - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3), dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2 punktas. - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(4)  Skiriamieji 1958 m. Susitarimo susitariančiųjų šalių numeriai yra nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2./Amend.3, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(5)  Vidinis galinio vaizdo veidrodis nebūtinas, jeigu neįmanoma laikytis 15.2.5.4.1 punkte nurodytų matomumo sąlygų. Tokiu atveju būtini du išoriniai galinio vaizdo veidrodžiai: vienas – kairėje, kitas – dešinėje transporto priemonės pusėje.

---

1 PRIEDAS

DOKUMENTAS, KURIUO INFORMUOJAMA APIE NETIESIOGINIO MATYMO ĮTAISO TIPO PATVIRTINIMĄ

Ši informacija prireikus pateikiama trimis egzemplioriais ir pridedamas turinys.

Visi brėžiniai turi būti tinkamo mastelio ir pakankamai detalūs ir turi būti pateikti naudojant A4 formato lapus arba A4 formato aplanką.

Jeigu pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai detalios.

1.   Markė (gamintojo prekės pavadinimas): ...

2.   Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašas (-ai): ...

3.   Tipo (jeigu jis nurodytas ant įtaiso) identifikavimo būdas: ...

4.   Transporto priemonės, kuriai skirtas įtaisas, kategorija: ...

5.   Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

6.   Patvirtinimo ženklo pritvirtinimo vieta ir būdas: ...

7.   Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): ...

8.   Veidrodžiai (nurodomas kiekvienas veidrodis): ...

8.1.   Variantas ...

8.2.   Veidrodžio identifikavimo brėžinys (-iai): ...

8.3.   Informacija apie pritvirtinimo būdą: ...

9.   Kiti nei veidrodžiai netiesioginio matymo įtaisai ...

9.1.   Tipas ir charakteristikos (pavyzdžiui, išsamus įtaiso aprašymas): ...

9.1.1.   Jei tai kameros ir monitoriaus įtaisas, aptikties atstumas (mm), kontrastas, skaisčio diapazonas, akinimo korekcija, vaizdo charakteristikos (juodai baltas ir (arba) spalvotas), vaizdo kartojimo dažnis, monitoriaus skaisčio siekis: ...

9.2.   Pakankamai detalūs brėžiniai komplektiniam įtaisui identifikuoti, taip pat montavimo nurodymai; brėžiniuose būtina nurodyti tipo patvirtinimo ženklo vietą ...

---

2 PRIEDAS

Dokumentas, kuriuo informuojama apie transporto priemonės, kurioje montuojami netiesioginio matymo įtaisai, tipo patvirtinimą

Toliau pateikta informacija prireikus pateikiama trimis egzemplioriais ir pridedamas turinys.

Visi brėžiniai turi būti tinkamo mastelio ir pakankamai detalūs ir turi būti pateikti naudojant A4 formato lapus arba A4 formato aplanką.

Jeigu pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai detalios.

BENDROSIOS APLINKYBĖS

1.   Markė (gamintojo prekės pavadinimas): ...

2.   Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašas (-ai): ...

3.   Tipo identifikavimo būdas, jei nurodytas ant transporto priemonės: ...

4.   Tokio ženklinimo vieta: ...

5.   Transporto priemonės kategorija ...

6.   Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

7.   Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): ...

BENDROS TRANSPORTO PRIEMONĖS KONSTRUKCIJOS RODIKLIAI

8.   Tipinės transporto priemonės nuotrauka (-os) ir (arba) brėžinys (-iai): ...

9.   Vairuotojo kabina (priekinis valdymas arba kabina už variklio) (1): ...

10.   Vairo padėtis: kairėje/dešinėje (1) ...

10.1.   Transporto priemonė pritaikyta eismui dešiniąja/kairiąja puse (1) ...

11.   Transporto priemonės matmenų diapazonas (bendras) ...

11.1.   Važiuoklė be kėbulo: ...

11.1.1.   Plotis (2): ...

11.1.1.1.   Didžiausias leidžiamas plotis: ...

11.1.1.2.   Mažiausias leidžiamas plotis: ...

11.2.   Važiuoklė su kėbulu ...

11.2.1.   Plotis (2): ...

12.   Kėbulas

12.1.   Netiesioginio matymo įtaisai

12.1.1.   Veidrodžiai ...

12.1.1.1.   Brėžinys (-iai), kuriame (-iuose) veidrodžio padėtis nurodyta atsižvelgiant į transporto priemonės konstrukciją: ...

12.1.1.2.   Išsami informacija apie pritvirtinimo būdą, įskaitant tą transporto priemonės konstrukcijos dalį, prie kurios pritvirtinama: ...

12.1.1.3.   Neprivaloma įranga, kuri gali turėti įtakos galiniam regos laukui: ...

12.1.1.4.   Trumpas reguliavimo įtaiso elektroninių sudedamųjų dalių (jeigu yra) aprašas: ...

12.1.2.   Kiti nei veidrodžiai netiesioginio matymo įtaisai ...

12.1.2.1.   Pakankamai detalūs brėžiniai, taip pat montavimo nurodymai: ...

---

(1)  Išbraukti, kas netaikoma.

(2)  transporto priemonės gabaritinis plotis – matmuo, matuojamas pagal ISO standartą 612–1978, terminas Nr. 6.2. Remiantis minėto standarto nuostatomis, jeigu matuojamas kurios nors kategorijos, išskyrus M1, transporto priemonės plotis, neatsižvelgiama į šiuos įtaisus:

| a) | muitinės plombavimo įtaisus ir jų apsaugą, |
| --- | --- |

a)

muitinės plombavimo įtaisus ir jų apsaugą,

| b) | brezento tvirtinimo įtaisus ir jų apsaugą, |
| --- | --- |

b)

brezento tvirtinimo įtaisus ir jų apsaugą,

| c) | signalinius įtaisus, įspėjančius apie padangų gedimus, |
| --- | --- |

c)

signalinius įtaisus, įspėjančius apie padangų gedimus,

| d) | purslų slopinimo sistemos lanksčiųjų dalių iškyšas, |
| --- | --- |

d)

purslų slopinimo sistemos lanksčiųjų dalių iškyšas,

| e) | apšvietimo įrangą, |
| --- | --- |

e)

apšvietimo įrangą,

| f) | eksploatuoti parengtus autobusų trapus, keliamąsias platformas ir panašią eksploatuoti parengtą įrangą, su sąlyga, kad ji išsikiša ne daugiau kaip 10 mm už transporto priemonės šono, o į priekį ar atgal nukreiptų trapų kampai suapvalinami ne mažiau kaip iki 5 mm spindulio; briaunos turi būti suapvalintos ne mažiau kaip iki 2,5 mm spindulio, |
| --- | --- |

f)

eksploatuoti parengtus autobusų trapus, keliamąsias platformas ir panašią eksploatuoti parengtą įrangą, su sąlyga, kad ji išsikiša ne daugiau kaip 10 mm už transporto priemonės šono, o į priekį ar atgal nukreiptų trapų kampai suapvalinami ne mažiau kaip iki 5 mm spindulio; briaunos turi būti suapvalintos ne mažiau kaip iki 2,5 mm spindulio,

| g) | netiesioginio matymo įtaisus, |
| --- | --- |

g)

netiesioginio matymo įtaisus,

| h) | padangų oro slėgio indikatorius, |
| --- | --- |

h)

padangų oro slėgio indikatorius,

| i) | įtraukiamuosius laiptelius, |
| --- | --- |

i)

įtraukiamuosius laiptelius,

| j) | išlinkusius padangos šonus iš karto virš padangos lietimosi su žeme taško. |
| --- | --- |

j)

išlinkusius padangos šonus iš karto virš padangos lietimosi su žeme taško.

---

3 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

| | Parengė: | administracijos pavadinimas
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image

Parengė:

administracijos pavadinimas

...

...

...

| dėl netiesioginio matymo įtaiso (1) | : | tipo patvirtinimo suteikimo,
  patvirtinto tipo išplėtimo,
  atsisakymo suteikti tipo patvirtinimą,
  patvirtinimo panaikinimo,
  visiško gamybos nutraukimo |
| --- | --- | --- |

dėl netiesioginio matymo įtaiso (1)

:

tipo patvirtinimo suteikimo,

patvirtinto tipo išplėtimo,

atsisakymo suteikti tipo patvirtinimą,

patvirtinimo panaikinimo,

visiško gamybos nutraukimo

vadovaujantis Taisykle Nr. 46

Patvirtinimo Nr. ...Išplėtimo Nr. ...

| 1. | Įtaiso prekės pavadinimas arba ženklas: ... |
| --- | --- |

1.

Įtaiso prekės pavadinimas arba ženklas: ...

| 2. | Įtaiso tipo gamintojo pavadinimas: ... |
| --- | --- |

2.

Įtaiso tipo gamintojo pavadinimas: ...

| 3. | Gamintojo pavadinimas ir adresas: ... |
| --- | --- |

3.

Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

| 4. | Jeigu taikoma, gamintojo atstovo pavadinimas ir adresas: ... |
| --- | --- |

4.

Jeigu taikoma, gamintojo atstovo pavadinimas ir adresas: ...

| 5. | Pateikta patvirtinti (data): ... |
| --- | --- |

5.

Pateikta patvirtinti (data): ...

| 6. | Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba: ... |
| --- | --- |

6.

Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba: ...

| 7. | Techninės tarnybos ataskaitos parengimo data ... |
| --- | --- |

7.

Techninės tarnybos ataskaitos parengimo data ...

| 8. | Techninės tarnybos parengtos ataskaitos numeris ... |
| --- | --- |

8.

Techninės tarnybos parengtos ataskaitos numeris ...

| 9. | Trumpas aprašymas ...
  Įtaiso identifikavimas: veidrodis, kameros ir monitoriaus įtaisas, kitas įtaisas (1)

  I, II, III, IV, V, VI, S klasės netiesioginio matymo įtaisas (1)

  Simbolis , kaip apibrėžta šios taisyklės 6.1.3.1.1 punkte: taip/ne (1) |
| --- | --- |

9.

Trumpas aprašymas ...

Įtaiso identifikavimas: veidrodis, kameros ir monitoriaus įtaisas, kitas įtaisas (1)

I, II, III, IV, V, VI, S klasės netiesioginio matymo įtaisas (1)

Simbolis Image , kaip apibrėžta šios taisyklės 6.1.3.1.1 punkte: taip/ne (1)

| 10. | Patvirtinimo ženklo vieta: ... |
| --- | --- |

10.

Patvirtinimo ženklo vieta: ...

| 11. | Išplėtimo priežastis (-ys) (jei taikoma): ... |
| --- | --- |

11.

Išplėtimo priežastis (-ys) (jei taikoma): ...

| 12. | Patvirtinimas suteiktas/patvirtinimą suteikti atsisakyta/išplėtimas suteiktas/patvirtinimas panaikintas (1) |
| --- | --- |

12.

Patvirtinimas suteiktas/patvirtinimą suteikti atsisakyta/išplėtimas suteiktas/patvirtinimas panaikintas (1)

| 13. | Vieta: ... |
| --- | --- |

13.

Vieta: ...

| 14. | Data: ... |
| --- | --- |

14.

Data: ...

| 15. | Parašas: ... |
| --- | --- |

15.

Parašas: ...

| 16. | Patvirtinimą suteikusiai tipo patvirtinimo institucijai pateiktų dokumentų sąrašas pridedamas prie šio pranešimo ir gali būti gautas paprašius. |
| --- | --- |

16.

Patvirtinimą suteikusiai tipo patvirtinimo institucijai pateiktų dokumentų sąrašas pridedamas prie šio pranešimo ir gali būti gautas paprašius.

---

(1)  Išbraukti, kas netaikoma.

---

4 PRIEDAS

PRANEŠIMAS

(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))

| | Parengė: | administracijos pavadinimas
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image

Parengė:

administracijos pavadinimas

...

...

...

| dėl transporto priemonės, kurioje sumontuoti netiesioginio matymo įtaisai (1) | : | tipo patvirtinimo suteikimo,
  patvirtinto tipo išplėtimo,
  atsisakymo suteikti tipo patvirtinimą,
  patvirtinimo panaikinimo,
  visiško gamybos nutraukimo |
| --- | --- | --- |

dėl transporto priemonės, kurioje sumontuoti netiesioginio matymo įtaisai (1)

:

tipo patvirtinimo suteikimo,

patvirtinto tipo išplėtimo,

atsisakymo suteikti tipo patvirtinimą,

patvirtinimo panaikinimo,

visiško gamybos nutraukimo

vadovaujantis Taisykle Nr. 46

Patvirtinimo numeris: ...Išplėtimo Nr.: ...

1.   Markė (gamintojo prekės pavadinimas): ...

2.   Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašas (-ai): ...

3.   Tipo identifikavimo būdas, jei jis nurodytas ant transporto priemonės: ...

3.1.   Tokio ženklinimo vieta: ...

4.   Transporto priemonės kategorija (M1, M2, M3, N1, N2 ≤ 7,5 t, N2 > 7,5 t, N3) (1)

5.   Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

6.   Gamyklos (-ų) adresas (-ai) ...

7.   Papildoma informacija: (jei taikoma) žr. priedėlyje

8.   Už patvirtinimo bandymus atsakinga techninė tarnyba: ...

9.   Bandymų ataskaitos parengimo data: ...

10.   Bandymų ataskaitos numeris: ...

11.   Pastabos (jeigu yra) žr. priedėlyje

12.   Vieta: ...

13.   Data: ...

14.   Parašas: ...

15.   Pridedama tipo patvirtinimo institucijai pateikto informacinio paketo, kurį, pateikus prašymą, galima gauti, informacinė rodyklė.

---

(1)  Išbraukti, kas netaikoma.

Priedėlis

Tipo patvirtinimo pranešimo blanko Nr. ... priedėlis dėl transporto priemonės, kurioje montuojami netiesioginio matymo įtaisai, tipo patvirtinimo vadovaujantis Taisykle Nr. 46

| 1. | Veidrodžių ir papildomų netiesioginio matymo įtaisų prekės pavadinimas arba ženklas ir sudedamųjų dalių tipo patvirtinimo numeris: ... |
| --- | --- |

1.

Veidrodžių ir papildomų netiesioginio matymo įtaisų prekės pavadinimas arba ženklas ir sudedamųjų dalių tipo patvirtinimo numeris: ...

| 2. | Veidrodžių ir netiesioginio matymo įtaisų klasė(s) (I, II, III, IV, V, VI, VII, S) (1) |
| --- | --- |

2.

Veidrodžių ir netiesioginio matymo įtaisų klasė(s) (I, II, III, IV, V, VI, VII, S) (1)

| 3. | Transporto priemonės patvirtinto tipo išplėtimas, taikomas nurodytiems netiesioginio matymo įtaisams: ... |
| --- | --- |

3.

Transporto priemonės patvirtinto tipo išplėtimas, taikomas nurodytiems netiesioginio matymo įtaisams: ...

| 4. | Vairuotojo sėdėjimo padėties R taško nustatymo data: ... |
| --- | --- |

4.

Vairuotojo sėdėjimo padėties R taško nustatymo data: ...

| 5. | Didžiausias ir mažiausias kėbulo plotis, į kurį atsižvelgiant veidrodžiui ir netiesioginio matymo įtaisams suteiktas tipo patvirtinimas (jei tai važiuoklė ir (arba) kabina, nurodyta šios taisyklės 15.2.2.3 punkte) ... |
| --- | --- |

5.

Didžiausias ir mažiausias kėbulo plotis, į kurį atsižvelgiant veidrodžiui ir netiesioginio matymo įtaisams suteiktas tipo patvirtinimas (jei tai važiuoklė ir (arba) kabina, nurodyta šios taisyklės 15.2.2.3 punkte) ...

| 6. | Prie šio liudijimo pridedami šie dokumentai, kuriuose pateikiamas minėtas tipo patvirtinimo numeris: ...






  a) | netiesioginio matymo įtaisų montavimą vaizduojantys brėžiniai ... |
| --- | --- | --- |

6.

Prie šio liudijimo pridedami šie dokumentai, kuriuose pateikiamas minėtas tipo patvirtinimo numeris: ...

a)

netiesioginio matymo įtaisų montavimą vaizduojantys brėžiniai ...

| b) | montavimo padėtį ir konstrukcijos dalies, prie kurios pritvirtinti netiesioginio matymo įtaisai, charakteristikas rodantys brėžiniai ... |
| --- | --- |

b)

montavimo padėtį ir konstrukcijos dalies, prie kurios pritvirtinti netiesioginio matymo įtaisai, charakteristikas rodantys brėžiniai ...

| 7. | Pastabos: (pvz., galioja eismui dešiniąja ir (arba) kairiąja kelio puse (1)) ... |
| --- | --- |

7.

Pastabos: (pvz., galioja eismui dešiniąja ir (arba) kairiąja kelio puse (1)) ...

---

(1)  Išbraukti, kas netaikoma.

---

5 PRIEDAS

NETIESIOGINIO MATYMO ĮTAISO PATVIRTINIMO ŽENKLO IŠDĖSTYMAS

(žr. šios taisyklės 5.4 punktą)

Pirmiau nurodytas patvirtinimo ženklas, pritvirtintas prie netiesioginio matymo įtaiso, reiškia, kad tai yra Nyderlanduose (E 4), vadovaujantis Taisykle Nr. 46, patvirtintas II klasės galinio vaizdo veidrodis, kuriam suteiktas patvirtinimo numeris 042439. Pirmieji du patvirtinimo numerio skaičiai rodo, kad suteikiant patvirtinimą 04 serijos pakeitimai jau buvo įtraukti į Taisyklę Nr. 46.

Pastaba. Patvirtinimo numeris ir papildomasis simbolis rašomi prie apskritimo, virš E raidės, po ja, į kairę arba į dešinę nuo jos. Patvirtinimo numerio skaitmenys turi būti toje pačioje E raidės pusėje ir išdėstyti ta pačia kryptimi. Papildomasis simbolis yra tiesiai priešais patvirtinimo numerį. Turėtų būti vengiama patvirtinimo numerio skaitmenyse naudoti romėniškus skaitmenis, kad jie nebūtų painiojami su kitais simboliais.

---

6 PRIEDAS

ATSPINDIMUMO NUSTATYMO BANDYMO METODAS

1.   APIBRĖŽTYS

1.1.   CIE standartinė švytinti medžiaga A (1): kolorimetrinė švytinti medžiaga, atitinkantį visiškąjį spinduolį esant T68 = 2 855,6 K temperatūrai.

1.1.2.   CIE standartinis šviesos šaltinis A (1) – dujų pripildyta kaitinamoji volframinė lempa, veikianti esant T68 = 2 855,6 K koreliuotai spalvinei temperatūrai.

1.1.3.   CIE 1931 standartinis kolorimetrinis stebėjimo įtaisas (1) – spinduliuotės, kurios kolorimetrinės charakteristikos atitinka spektrines pagrindinių spalvių koordinates Formula, Formula, Formula, imtuvas (žr. lentelę).

1.1.4.   CIE spektrinės pagrindinių spalvių koordinatės (1) – vienodos energijos spektro dalių pagrindinių spalvių koordinatės pagal CIE (XYZ) sistemą.

1.1.5.   Dieninė rega (1) – normalios akies rega, kai akis yra prisitaikiusi prie ne mažesnio kaip kelių kandelų į 1 m2 skaisčio.

2.   ĮRANGA

2.1.   Bendrosios aplinkybės

Įrangą sudaro šviesos šaltinis, bandinio laikiklis, imtuvo blokas su fotodetektoriumi ir rodomuoju matuokliu (žr. 1 pav.) bei išorinės šviesos poveikio pašalinimo priemonės.

Imtuve gali būti fotometrinis rutulys, kuriuo galima lengviau išmatuoti neplokščių (t. y. išgaubtų) veidrodžių atspindį (žr. 2 pav.).

2.2.   Šviesos šaltinio ir imtuvo spektrinės charakteristikos

Šviesos šaltinis yra standartinis CIE A šaltinis susietas su optine sistema, spinduliuojančia beveik lygiagrečius šviesos spindulius. Rekomenduojama naudoti įtampos stabilizatorių, kad prietaisui veikiant būtų išlaikyta pastovi lempos maitinimo įtampa.

Imtuve turi būti įmontuotas fotodetektorius, kurio spektrinis atsakas būtų proporcingas CIE (1931) standartinio kolorimetrinio stebėjimo įtaiso fotopinio skaisčio funkcijai (žr. lentelę). Galima naudoti bet kokį kitą švytinčios medžiagos, filtro ir imtuvo derinį, lygiavertį CIE standartinei švytinčiai medžiagai A ir dieninei regai. Kai imtuve naudojamas fotometrinis rutulys, jo vidinis paviršius turi būti padengtas spektriškai neselektyvia matine (sklaidančiąja) balta danga.

2.3.   Geometriniai reikalavimai

Pageidautina, kad krintantysis spindulių pluoštas (θ) sudarytų 0,44 ± 0,09 radianų (25 ± 5°) kampą su bandomajam paviršiui statmena plokštuma ir neviršytų leidžiamosios nuokrypos viršutinės ribos (t. y. 0,53 radiano arba 30°). Imtuvo ašis su minėta statmena plokštuma turi sudaryti kampą (θ), lygų kampui, sudarytam su krintančiuoju spindulių pluoštu (žr. 1 pav.). Krintančiojo spindulių pluošto skersmuo greta bandomojo paviršiaus turi būti ne mažesnis kaip 13 mm (0,5 colio). Atspindėtasis spindulių pluoštas neturi būti platesnis už fotodetektoriaus jautrųjį plotą, neturi dengti mažiau kaip 50 % to ploto ir iš esmės turi dengti tą patį segmento plotą, kuris buvo naudojamas kalibruojant prietaisą.

Kai imtuvu naudojamas fotometrinis rutulys, jo skersmuo turi būti ne mažesnis kaip 127 mm (5 coliai). Rutulyje bandomojo ir krintančiojo spindulių pluoštų angos turi būti tokio dydžio, kad pro jas tilptų visas krintantysis spindulių pluoštas ir visas atspindėtasis spindulių pluoštas. Fotodetektoriaus padėtis turi būti tokia, kad ant jo nepatektų krintančiojo arba atspindėtojo spindulių pluošto tiesioginė šviesa.

2.4.   Fotodetektoriaus ir rodomojo matuoklio bloko elektrinės charakteristikos

Rodomuoju matuokliu nustatoma fotodetektoriaus galia – tai šviesos intensyvumo ant šviesai jautraus paviršiaus tiesinė funkcija. Turi būti numatytos priemonės (elektrinės ir (arba) optinės) nulinei vertei nustatyti ir kalibruoti. Tos priemonės turi neturėti įtakos prietaiso tiesiškumui ar spektrinėms charakteristikoms. Imtuvo ir rodomojo matuoklio bloko tikslumas neturi būti mažesnis kaip ± 2 % visos skalės arba ± 10 % didžiausiojo rodmens; pasirenkamas mažesnysis dydis.

2.5.   Bandinio laikiklis

Mechanizme bandinys įtvirtinamas taip, kad šviesos šaltinio laikiklio ir imtuvo ašys kirstųsi greta atspindimojo paviršiaus. Atspindimasis paviršius gali būti bandomajame veidrodyje arba bet kurioje bandomojo veidrodžio pusėje, priklausomai nuo to, ar tai yra pagrindinis paviršius, antrinis paviršius ar verčiamojo tipo prizminis veidrodis.

3.   PROCEDŪRA

3.1.   Tiesioginio kalibravimo metodas

Taikant tiesioginio kalibravimo metodą oras naudojamas kaip pamatinis etalonas. Šis metodas taikomas tiems prietaisams, kurie sukonstruoti taip, kad juos būtų galima kalibruoti greta 100 % taško pasukant imtuvą tiesiogiai ant šviesos šaltinio ašies (žr. 1 pav.).

Taikant šį metodą, kai kuriais atvejais (pvz., matuojant mažos atspindžio gebos paviršius) gali būti patartina naudoti tarpinį kalibravimo tašką (skalėje nuo 0 iki 100 %). Tokiais atvejais optiniame kelyje įmontuojamas žinomo pralaidumo neutralaus tankio filtras, o kalibravimo valdiklis sureguliuojamas taip, kad matuoklis rodytų neutralaus filtro pralaidumo procentinį rodmenį. Prieš atliekant atspindžio matavimus filtras pašalinamas.

3.2.   Netiesioginio kalibravimo metodas

Netiesioginio kalibravimo metodas taikomas naudojant nekintamos šviesos šaltinio ir imtuvo geometrijos prietaisus. Reikalingas tinkamai sukalibruotas ir išlaikomas atspindžio etalonas. Kaip tokį pamatinį etaloną geriausia naudoti plokščią veidrodį, kurio atspindžio vertė kuo labiau atitiktų bandinių atspindžio vertę.

3.3.   Plokščių veidrodžių matavimas

Plokščių veidrodžių pavyzdžių atspindį galima matuoti prietaisais, kurie kalibruojami taikant tiesioginio arba netiesioginio kalibravimo metodą. Atspindžio vertė tiesiogiai nuskaitoma rodomajame matuoklyje.

3.4.   Neplokščių (išgaubtų) veidrodžių matavimas

Neplokščių (išgaubtų) veidrodžių atspindžiui išmatuoti būtini prietaisai, kurių imtuvų blokuose įmontuotas fotometrinis rutulys (žr. 2 pav.). Jeigu, naudojant E proc. atspindžio standartinį veidrodį, rodomojo matuoklio rodomų padalų skaičius yra ne, o naudojant nežinomo atspindžio veidrodį padalų skaičius nx atitiks X proc. atspindį; taikoma ši formulė:

Formula

1 pav.

Apibendrintasis reflektometras ir eksperimentinė minėtų dviejų kalibravimo metodų geometrija

2 pav.

Apibendrintasis reflektometras su imtuve įmontuotu fotometriniu rutuliu

4.   CIE 1931 STANDARTE NUSTATYTO KOLORIMETRINIO STEBĖJIMO ĮTAISO SPEKTRINĖS PAGRINDINIŲ SPALVIŲ KOORDINATĖS (2).

Pateiktoji lentelė yra paskelbta 1970 m. CIE leidinyje 50 (45)

| λ
  nm | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 380 | 0,001 4 | 0,000 0 | 0,006 5 |
| 390 | 0,004 2 | 0,000 1 | 0,020 1 |
| 400 | 0,014 3 | 0,000 4 | 0,067 9 |
| 410 | 0,043 5 | 0,001 2 | 0,207 4 |
| 420 | 0,134 4 | 0,004 0 | 0,645 6 |
| 430 | 0,283 9 | 0,011 6 | 1,385 6 |
| 440 | 0,348 3 | 0,023 0 | 1,747 1 |
| 450 | 0,336 2 | 0,038 0 | 1,772 1 |
| 460 | 0,290 8 | 0,060 0 | 1,669 2 |
| 470 | 0,195 4 | 0,091 0 | 1,287 6 |
| 480 | 0,095 6 | 0,139 0 | 0,813 0 |
| 490 | 0,032 0 | 0,208 0 | 0,465 2 |
| 500 | 0,004 9 | 0,323 0 | 0,272 0 |
| 510 | 0,009 3 | 0,503 0 | 0,158 2 |
| 520 | 0,063 3 | 0,710 0 | 0,078 2 |
| 530 | 0,165 5 | 0,862 0 | 0,042 2 |
| 540 | 0,290 4 | 0,954 0 | 0,020 3 |
| 550 | 0,433 4 | 0,995 0 | 0,008 7 |
| 560 | 0,594 5 | 0,995 0 | 0,003 9 |
| 570 | 0,762 1 | 0,952 0 | 0,002 1 |
| 580 | 0,916 3 | 0,870 0 | 0,001 7 |
| 590 | 1,026 3 | 0,757 0 | 0,001 1 |
| 500 | 1,062 2 | 0,631 0 | 0,000 3 |
| 610 | 1,002 6 | 0,503 0 | 0,000 3 |
| 620 | 0,854 4 | 0,381 0 | 0,000 2 |
| 630 | 0,642 4 | 0,265 0 | 0,000 0 |
| 640 | 0,447 9 | 0,175 0 | 0,000 0 |
| 650 | 0,283 5 | 0,107 0 | 0,000 0 |
| 660 | 0,164 9 | 0,061 0 | 0,000 0 |
| 670 | 0,087 4 | 0,032 0 | 0,000 0 |
| 680 | 0,046 8 | 0,017 0 | 0,000 0 |
| 690 | 0,022 7 | 0,008 2 | 0,000 0 |
| 700 | 0,011 4 | 0,004 1 | 0,000 0 |
| 710 | 0,005 8 | 0,002 1 | 0,000 0 |
| 720 | 0,002 9 | 0,001 0 | 0,000 0 |
| 730 | 0,001 4 | 0,000 5 | 0,000 0 |
| 740 | 0,000 7 | 0,000 2 (3) | 0,000 0 |
| 750 | 0,000 3 | 0,000 1 | 0,000 0 |
| 760 | 0,000 2 | 0,000 1 | 0,000 0 |
| 770 | 0,000 1 | 0,000 0 | 0,000 0 |
| 780 | 0,000 0 | 0,000 0 | 0,000 0 |

λ

nm

Formula

Formula

Formula

380

0,001 4

0,000 0

0,006 5

390

0,004 2

0,000 1

0,020 1

400

0,014 3

0,000 4

0,067 9

410

0,043 5

0,001 2

0,207 4

420

0,134 4

0,004 0

0,645 6

430

0,283 9

0,011 6

1,385 6

440

0,348 3

0,023 0

1,747 1

450

0,336 2

0,038 0

1,772 1

460

0,290 8

0,060 0

1,669 2

470

0,195 4

0,091 0

1,287 6

480

0,095 6

0,139 0

0,813 0

490

0,032 0

0,208 0

0,465 2

500

0,004 9

0,323 0

0,272 0

510

0,009 3

0,503 0

0,158 2

520

0,063 3

0,710 0

0,078 2

530

0,165 5

0,862 0

0,042 2

540

0,290 4

0,954 0

0,020 3

550

0,433 4

0,995 0

0,008 7

560

0,594 5

0,995 0

0,003 9

570

0,762 1

0,952 0

0,002 1

580

0,916 3

0,870 0

0,001 7

590

1,026 3

0,757 0

0,001 1

500

1,062 2

0,631 0

0,000 3

610

1,002 6

0,503 0

0,000 3

620

0,854 4

0,381 0

0,000 2

630

0,642 4

0,265 0

0,000 0

640

0,447 9

0,175 0

0,000 0

650

0,283 5

0,107 0

0,000 0

660

0,164 9

0,061 0

0,000 0

670

0,087 4

0,032 0

0,000 0

680

0,046 8

0,017 0

0,000 0

690

0,022 7

0,008 2

0,000 0

700

0,011 4

0,004 1

0,000 0

710

0,005 8

0,002 1

0,000 0

720

0,002 9

0,001 0

0,000 0

730

0,001 4

0,000 5

0,000 0

740

0,000 7

0,000 2 (3)

0,000 0

750

0,000 3

0,000 1

0,000 0

760

0,000 2

0,000 1

0,000 0

770

0,000 1

0,000 0

0,000 0

780

0,000 0

0,000 0

0,000 0

Aiškinamasis brėžinys

Sferinių veidrodžių atspindžio koeficientui matuoti skirto prietaiso pavyzdys

---

(1)  Apibrėžtys iš CIE leidinio 50 (45) „Tarptautinis elektronikos žodynas“, 45 grupė „Apšvietimas“.

(2)  Sutrumpinta lentelė. Vertės Formula suapvalintos dešimties tūkstantųjų tikslumu.

(3)  Pakeista 1966 m. (iš 3 į 2).

---

7 PRIEDAS

VEIDRODŽIO ATSPINDIMOJO PAVIRŠIAUS KREIVIO SPINDULIO „r“ NUSTATYMO TVARKA

1.   MATAVIMAS

1.1.   Įranga

Naudojamas sferometras, panašus į pavaizduotąjį šio priedo 1 pav., turintį nurodytąjį atstumą nuo matuoklio skalės smailės iki strypo stacionarių kojelių.

1.2.   Matavimo taškai

1.2.1.   Pagrindiniai kreivio spinduliai matuojami trijuose taškuose, esančiuose kuo arčiau trečdalio, pusės ir dviejų trečdalio atstumo išilgai atspindimojo paviršiaus lanko, kuris kerta šio paviršiaus centrą ir yra lygiagretus b segmentui, arba lanko, kuris kerta jam statmeno atspindimojo paviršiaus centrą, jei pastarasis lankas yra ilgesnis.

1.2.2.   Kai dėl atspindimojo paviršiaus dydžio neįmanoma išmatuoti matmenų šios taisyklės 2.1.1.6 punkte nustatytomis kryptimis, už bandymus atsakingos techninės tarnybos tuos matmenis šiame taške gali matuoti dviem statmenomis kryptimis, kuo labiau atitinkančiomis pirmiau aprašytąsias.

2.   KREIVIO SPINDULIO „r“ SKAIČIAVIMAS

Milimetrais išreiškiamas „r“ apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Formula

čia:

| rp1 | = | kreivio spindulys pirmame matavimo taške; |
| --- | --- | --- |
| rp2 | = | kreivio spindulys antrame matavimo taške; |
| rp3 | = | kreivio spindulys trečiame matavimo taške. |

rp1

=

kreivio spindulys pirmame matavimo taške;

rp2

=

kreivio spindulys antrame matavimo taške;

rp3

=

kreivio spindulys trečiame matavimo taške.

1 pav.

Sferometras

---

8 PRIEDAS

TAŠKO „H“ IR TIKROJO LIEMENS KAMPO NUSTATYMO TVARKA VARIKLINIŲ TRANSPORTO PRIEMONIŲ SĖDIMOSIOSE VIETOSE (1)

---

(1)  Procedūra aprašyta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 1 priede (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1 priedėlis.

Erdvinio taško H įrenginio aprašas (3–D H įrenginys) (1)

---

(1)  Procedūra aprašyta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 1 priede (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2 priedėlis.

Trimatė atskaitos sistema (1)

---

(1)  Procedūra aprašyta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 1 priede (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

3 priedėlis.

Sėdimųjų vietų atskaitos duomenys (1)

---

(1)  Procedūra aprašyta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 1 priede (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

9 PRIEDAS

(Rezervuota)

---

10 PRIEDAS

APTIKTIES ATSTUMO SKAIČIAVIMAS

1.   NETIESIOGINIO MATYMO KAMEROS IR MONITORIAUS ĮTAISAS

1.1.   Mažiausios pastebimos detalės nustatymas

Plika akimi pastebima mažiausia detalė apibrėžiama atliekant standartinius oftalmologinius tyrimus, kaip antai Landolt C bandymas arba trikampio orientacijos atskyrimo (TOA) bandymas. Mažiausia stebėjimo sistemos centre pastebima detalė gali būti nustatyta naudojant Landolt C bandymą arba TOA bandymą. Likusiame stebėjimo plote mažiausia pastebima detalė gali būti apskaičiuota pagal centre nustatytą mažiausią pastebimą detalę ir vietinę vaizdo deformaciją. Pavyzdžiui, skaitmeninio fotoaparato mažiausia pastebima detalė tam tikroje pikselio vietoje (monitoriuje) skalėje nustatoma atvirkščiai proporcingai pikselio erdviniam kampui.

1.1.1.   Landolt C bandymas

Landolt C bandymo metu bandymo simboliai vertinami tiriamojo asmens. Pagal šį bandymą mažiausia pastebima detalė apibrėžiama kaip Landolt C simbolio (jam esant ribinio dydžio) tarpo dydžio regimasis kampas (išreiškiama arcmin). Ribinis simbolio dydis atitinka dydį, kuriam esant asmuo orientaciją teisingai atspėja 75 % bandymų atvejų. Mažiausia pastebima detalė nustatoma bandymu, kuriame kaip stebėtojas dalyvauja žmogus. Bandymo schema su bandymo simboliais padedama priešais kamerą, ir stebėtojas vertina bandymo simbolių orientaciją monitoriuje. Turint ribinį Landolt C bandymo simbolio dydį d (m) ir atstumą tarp kiekvieno bandinio ir kameros D (m), mažiausia pastebima detalė ωc (arcmin) apskaičiuojama taip:

Formula

1.1.2.   TOA bandymas

Landolt C bandymas gali būti naudojamas nustatant mažiausią pastebimą kameros ir monitoriaus sistemos detalę. Tačiau sensorinių sistemų atveju tinkamesnis yra TOA (trikampio orientacijos atskyrimas) metodas, kuris yra panašus į Landolt C metodą, tačiau tam reikia lygiakraščio trikampio bandinių. Trikampio orientacijos atskyrimo metodas aprašytas išsamiai Bijlo ir Valetono (1999 m.), kurie pateikia praktines gaires, kaip atlikti TOA matavimą. Taikant metodą trikampiai bandiniai (žr. 1 pav.) yra stebimi per bandymą naudojama stebėjimo sistema. Kiekvienas trikampis gali turėti vieną iš keturių galimų orientacijų (viršūne į viršų, į kairę, dešinę arba žemyn) ir stebėtojas nurodo (spėja) kiekvieno trikampio orientaciją. Kai ši procedūra kartojama naudojant daugelį (atsitiktinai orientuotų) skirtingų dydžių trikampių, teisingų atsakymų dalis gali būti pavaizduota grafiškai (žr. 2 pav.) ir didėja sulig bandinio dydžiu. Ribinis dydis yra apibrėžiamas kaip taškas, kuriame teisingų atsakymų dalis kerta 0,75 lygį, ir gali būti gautas užrašius tolygią funkciją pagal duomenis (žr. Bijl & Valeton, 1999 m.). Kritinis suvokimas pasiekiamas, kai kritinio objekto skersmuo 2 kartus viršija ribinio dydžio trikampio plotį. Mažiausia pastebima detalė (ωc) yra lygi ribinio dydžio trikampio pločiui, padaugintam iš 0,25. Tai reiškia, kad, kai žinomas ribinio dydžio trikampio plotis w (metrais) ir atstumas tarp bandinio ir kameros D (metrais), mažiausia pastebima detalė ωc (arcmin) apskaičiuojama taip:

Formula

1 pav.

Trikampiai bandiniai, naudojami taikant trikampio orientacijos atskyrimo (TOA) metodą

2 pav.

Tipinis trikampio dydžio ir teisingų atsakymų dalies santykis

1.2.   Kritinio matymo atstumo iki monitoriaus nustatymas

Jeigu žinomi tam tikri monitoriaus matmenys ir savybės, galima apskaičiuoti atstumą, kuriuo aptikties atstumas priklauso tik nuo kameros charakteristikų. Kritinio matymo atstumas rmcrit apibrėžiamas kaip mažiausias atstumas, kuriuo mažiausia pastebima detalė monitoriaus ekrane apima 1 arcmin matuojant nuo akies (standartinio stebėtojo regos aštrumas).

Formula

čia:

| rmcrit | : | kritinis matymo atstumas iki monitoriaus (m); |
| --- | --- | --- |
| δ | : | mažiausios pastebimos detalės monitoriuje dydis (m). |

rmcrit

:

kritinis matymo atstumas iki monitoriaus (m);

δ

:

mažiausios pastebimos detalės monitoriuje dydis (m).

1.3.   Aptikties atstumo nustatymas

1.3.1.   Didžiausias aptikties atstumas, neviršijantis kritinio matymo atstumo. Kai dėl montavimo atstumas nuo akių iki monitoriaus yra mažesnis už kritinį matymo atstumą, didžiausias pasiekiamas aptikties atstumas nustatomas taip:

Formula

čia:

| rdclose | : | aptikties atstumas (m); |
| --- | --- | --- |
| D0 | : | kritinio objekto skersmuo (m) pagal šios taisyklės 2.1.2.6 punktą; norint apskaičiuoti rdclose, taikomą V ir VI klasių įtaisams, naudojama tipinė 0,30 m vertė; |
| f | : | ribinio dydžio didėjimo koeficientas, kuris yra lygus 8 |
| ωc | : | mažiausia pastebima detalė (arcmin) |

rdclose

:

aptikties atstumas (m);

D0

:

kritinio objekto skersmuo (m) pagal šios taisyklės 2.1.2.6 punktą; norint apskaičiuoti rdclose, taikomą V ir VI klasių įtaisams, naudojama tipinė 0,30 m vertė;

f

:

ribinio dydžio didėjimo koeficientas, kuris yra lygus 8

ωc

:

mažiausia pastebima detalė (arcmin)

1.3.2.   Aptikties atstumas, didesnis už kritinį matymo atstumą. Kai dėl montavimo atstumas nuo akių iki monitoriaus yra didesnis už kritinį matymo atstumą, didžiausias pasiekiamas aptikties atstumas nustatomas taip:

Formula (m)

čia:

| rdfar | : | aptikties atstumas, jei atstumas didesnis už kritinį matymo atstumą (m); |
| --- | --- | --- |
| rdclose | : | aptikties atstumas, jei atstumas mažesnis už kritinį matymo atstumą (m); |
| rm | : | stebėjimo atstumas, t. y. atstumas tarp akių ir monitoriaus (m) |
| rmcrit | : | kritinis matymo atstumas (m) |

rdfar

:

aptikties atstumas, jei atstumas didesnis už kritinį matymo atstumą (m);

rdclose

:

aptikties atstumas, jei atstumas mažesnis už kritinį matymo atstumą (m);

rm

:

stebėjimo atstumas, t. y. atstumas tarp akių ir monitoriaus (m)

rmcrit

:

kritinis matymo atstumas (m)

2.   PAPILDOMIEJI FUNKCINIAI REIKALAVIMAI

Atsižvelgiant į montavimo reikalavimus, įvertinama, ar visa prietaiso sąranka vis dar atitinka šios taisyklės 6.2.2 punkte išvardytus funkcinius reikalavimus, visų pirma dėl akinimo korekcijos bei monitoriaus skaisčio didžiausiosios ir mažiausiosios vertės. Taip pat nustatoma, iki kokio laipsnio koreguojamas akinimas ir kampas, kuriuo saulės šviesa gali kristi į monitorių, o gauti dydžiai sulyginami su atitinkamais sistemos matavimo rezultatais. Tai galima atlikti remiantis CAD sukurtu modeliu, nustatant kampus, kuriais šviesa krinta ant atitinkamoje transporto priemonėje sumontuoto įtaiso, arba atliekant atitinkamos transporto priemones matavimus, kaip aprašyta šios taisyklės 6.2.2.2 punkte.

---

11 PRIEDAS

RODOMO OBJEKTO DYDŽIO NUSTATYMAS

1.   NETIESIOGINIO MATYMO KAMEROS IR MONITORIAUS ĮTAISAS

1.1.   Bendrosios nuostatos

Rodomo objekto dydžio nustatymas suponuoja galimą dėmės atsiradimą. Poveikis vaizdui monitoriuje ir pasekmė – uždengiamas regos laukas, taigi ir objektas. Atliekama tokia diferenciacija:

1.2.   A atvejis: atsiranda dėmė.

1.2.1.   1 etapas. Laikantis šios taisyklės 6.2.2.2.1.2 punkte aprašytos sąlygos, matuojamas monitoriuje rodomo vertikalaus brūkšnio plotis (s), pvz., matavimo mikroskopu.

1.2.2.   2 etapas. Objektas padedamas nustatytu atstumu nuo kameros. Matuojamas monitoriuje rodomo objekto plotis (b), kai nėra realios saulės šviesos, pvz., matavimo mikroskopu.

1.2.3.   3 etapas. Liekamasis objekto plotis (α) apskaičiuojamas pagal šią lygtį:

Formula

čia:

| α | : | liekamasis monitoriuje rodomo (su dėme) objekto plotis (lanko minutėmis) |
| --- | --- | --- |
| b | : | monitoriuje rodomo objekto (be dėmės) plotis (mm) |
| s | : | dėmės plotis (mm) |
| r | : | stebėjimo atstumas (mm) |

α

:

liekamasis monitoriuje rodomo (su dėme) objekto plotis (lanko minutėmis)

b

:

monitoriuje rodomo objekto (be dėmės) plotis (mm)

s

:

dėmės plotis (mm)

r

:

stebėjimo atstumas (mm)

1.3.   B atvejis: dėmės nėra.

1.3.1.   1 etapas. Objektas padedamas nustatytu atstumu nuo kameros. Matuojamas monitoriuje rodomo objekto plotis (b), kai nėra realios saulės šviesos, pvz., matavimo mikroskopu.

1.3.2.   2 etapas. Liekamasis objekto plotis (α) apskaičiuojamas pagal šią lygtį:

Formula

čia:

| α | : | liekamasis monitoriuje rodomo (be dėmės) objekto plotis (lanko minutėmis) |
| --- | --- | --- |
| b | : | monitoriuje rodomo objekto (be dėmės) plotis (mm) |
| r | : | stebėjimo atstumas (mm) |

α

:

liekamasis monitoriuje rodomo (be dėmės) objekto plotis (lanko minutėmis)

b

:

monitoriuje rodomo objekto (be dėmės) plotis (mm)

r

:

stebėjimo atstumas (mm)

1.4.   Duomenų naudojimo instrukcijos

Jei tai V ir VI klasių kameros ir monitoriaus įtaisai, naudojimo instrukcijose turi būti lentelė, kurioje nurodomas mažiausias ir didžiausias kameros montavimo aukštis virš žemės paviršiaus atsižvelgiant į įvairius stebėjimo atstumus. Kamera montuojama laikantis nustatyto aukščio. Stebėjimo atstumai atrenkami pagal numatomo naudojimo kontekstą. Toliau lentelėje pateikiamas pavyzdys.

| Stebėjimo atstumas | 0,5 m | 1,0 m | 1,5 m | 2,0 m | 2,5 m |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mažiausias montavimo aukštis | Punktas 1.4.1 | Punktas 1.4.1 | Punktas 1.4.1 | Punktas 1.4.1 | Punktas 1.4.1 |
| Didžiausias montavimo aukštis | Punktas 1.4.2 | Punktas 1.4.2 | Punktas 1.4.2 | Punktas 1.4.2 | Punktas 1.2.2 |

Stebėjimo atstumas

0,5 m

1,0 m

1,5 m

2,0 m

2,5 m

Mažiausias montavimo aukštis

Punktas 1.4.1

Punktas 1.4.1

Punktas 1.4.1

Punktas 1.4.1

Punktas 1.4.1

Didžiausias montavimo aukštis

Punktas 1.4.2

Punktas 1.4.2

Punktas 1.4.2

Punktas 1.4.2

Punktas 1.2.2

1.4.1.   Mažiausias montavimo aukštis yra vienodas visiems stebėjimo atstumams, nes jis nepriklauso nuo stebėjimo atstumo. Jis nustatomas pagal regos lauko ir kameros matymo lauko matmenis. Mažiausias montavimo aukštis nustatomas atliekant šiuos veiksmus.

1.4.1.1.   1 etapas. Nubraižomas numatomas regos laukas žemės paviršiuje.

1.4.1.2.   2 etapas. Kamera padedama virš regos lauko taip, kad kamera būtų stebimas regos laukas. Šoninė padėtis turi atitikti numatytą montavimo vietą transporto priemonėje.

1.4.1.3.   3 etapas. Kameros aukštis virš žemės paviršiaus pakeičiamas taip, kad monitoriuje rodomas regos laukas uždengtų bent tokį plotą, kuris yra ne mažesnis nei regos laukas. Be to, rodomas regos laukas turėtų apimti visą monitoriaus ekraną.

1.4.1.4.   4 etapas. Išmatuojamas atstumas tarp kameros ir žemės paviršiaus, kuris atitiktų mažiausią montavimo aukštį. Gauta vertė užregistruojama.

1.4.2.   Didžiausio montavimo aukščio vertė yra skirtinga esant skirtingiems stebėjimo atstumams, kadangi rodomo objekto dydis priklauso nuo montavimo aukščio. Didžiausias montavimo aukštis nustatomas atliekant šiuos veiksmus.

1.4.2.1.   1 etapas. Kiekvienam stebėjimo atstumo atveju nustatomas monitoriuje rodomo kritinio objekto mažiausias plotis bmin.

Formula

Čia:

| r | : | stebėjimo atstumas (mm) |
| --- | --- | --- |
| bmin | : | monitoriuje rodomo kritinio objekto mažiausias plotis (mm) |

r

:

stebėjimo atstumas (mm)

bmin

:

monitoriuje rodomo kritinio objekto mažiausias plotis (mm)

1.4.2.2.   2 etapas. Kritinis objektas padedamas nubrėžto numatomo regos lauko viduje taip, kad atstumas tarp kritinio objekto ir kameros būtų didžiausias. Apšvietimo sąlygos turi būti tokios, kad kritinis objektas būtų aiškiai matomas monitoriuje.

1.4.2.3.   3 etapas. Pasirenkama pirma galimų stebėjimo atstumų vertė.

1.4.2.4.   4 etapas. Kameros aukštis virš žemės paviršiaus pakeičiamas taip, kad liekamasis monitoriuje rodomo objekto plotis B būtų lygus mažiausiam pločiui, skirtam tam stebėjimo atstumui.

Formula

čia:

| B | : | liekamasis monitoriuje rodomo objekto plotis („b“, jei dėmės nėra, ir „b – s“ esant dėmei) milimetrais (žr. 1.1 punktą. Bendrosios nuostatos) |
| --- | --- | --- |

B

:

liekamasis monitoriuje rodomo objekto plotis („b“, jei dėmės nėra, ir „b – s“ esant dėmei) milimetrais (žr. 1.1 punktą. Bendrosios nuostatos)

1.4.2.5.   5 etapas. Išmatuojamas atstumas tarp kameros ir žemės paviršiaus, kuris būtų didžiausias montavimo aukštis, priskirtas tam stebėjimo atstumui. Gauta vertė užregistruojama.

1.4.2.6.   6 etapas. Taikant kitus stebėjimo atstumus, pakartojami pirmiau minėti 4 ir 5 etapai.

---